PČR, PS 2013-2017 | 59. schůze
Minulý Dolů Další

(16.30 hodin)
(pokračuje Luzar)

Tady bych mohl teoreticky skončit a říct vám, že to je ten základ, to je ten motor, co se v té smlouvě jako ta červená niť, jak už jsem říkal, prolíná.

Samozřejmě se hovoří o tom, že se potvrzuje udržitelnost pravidel WTO. Já tady spatřuji určitou věc, možná geopolitickou, tady kolega ministr zahraničních věcí jistě bude možná komentovat tuto věc. Svět dosáhl určitých světových obchodních dohod na určitou úroveň. Jsou státy, které se rozhodly, že ji posunou trošku dále na úkor těch, co už se předtím dostaly na tu úroveň, a vytváří neustále nové a nové schody, aby se vyčlenili ti rovní a ti rovnější. Aby se furt mohlo říkat - no, když budete takoví a makoví, dostanete se o ten krůček více a zase budete s námi, ale jen na chviličku, protože my se zase posuneme o kousek dál a vy zase budete muset za námi a za námi... Takzvaný nekončící boj rozdělení. Tady se mohla použít paralela třídního boje, ale je to spíše o obchodu, o penězích. A všichni mi dáte za pravdu, že kde se jedná o peníze, jdou dobré mravy stranou. Byznys je velice tvrdá záležitost.

Listina závazků a výhrad je docela zajímavá záležitost a týká se toho, o čem jsem hovořil, že pokud to není v této smlouvě ošetřeno, bude se velice těžce nahrazovat. Na rozdíl od smlouvy o službách WTO - GATS, která obsahuje tzv. pozitivní seznam, CETA uplatňuje přístup negativního seznamu. Zatímco pozitivní seznam obsahuje pouze ty oblasti a opatření, v nichž jsou účastníci připraveni přijmout liberalizaci, v negativním seznamu všechny oblasti, které nejsou výslovně uvedeny, mohou v zásadě liberalizaci podléhat. Toto je poprvé, kdy se v mezinárodních smlouvách objevuje tento bod. Je to poprvé a je to průlomové, protože TTIP neplatí, jak všichni víme, kdy se opět někdo snaží prosadit toto omezení. A o čem to je, přeloženo do lidské řeči? Tento stávající stav, který máme, je zakonzervován a jakákoli další restrikce nepřichází v úvahu. Kdežto ta pozitivní je - ve stávajícím poznání hospodářství jsme se dohodli, přijde-li něco nového, budeme o tom jednat, budeme hledat cesty a můžeme uplatnit regulace. Toto bude zakázáno. Čili jakékoli představy naší sociální levice, že po schválení této smlouvy bude moci regulovat oblast trhu např. vodárenství, např. zdravotnictví, pokud schválíme CETA... Nebude. Zapomeňte na to. Říkám vám to s plnou vážností. Protože stačí jakýkoli mezinárodní koncern, který bude mít vlastnictví těchto prostředků na území Evropské unie, a požene nás k arbitrážnímu soudu. A to bude obrovský problém. A když se podíváte na kauzy arbitráží České republiky, které jsou rozesety po různých ministerstvech, tak jenom Ministerstvo financí má docela přehlednou tabulku těch arbitráží, jak jsme na tom. Všechny ostatní to řeší nějak. Nejhůř na tom je bohužel Ministerstvo zdravotnictví, ale tam to má své kořeny hluboko, hluboko zapuštěno.

Čili zopakuji. Tento pozitivní seznam a negativní seznam je jeden ze základních principů neštěstí celé smlouvy CETA. Je to poprvé, co se někdo snaží v těchto mezinárodních bilaterálních dohodách uplatnit ten negativní seznam. Proto také ta smlouva ve svých dvou třetinách tloušťky obsahuje výhrady ze současných regulativních opatření, ať už se jedná o zákony, nebo jiná ustanovení. Opakuji, výhrady celé evropské sedmadvacítky, každá si tam něco dala. Bohužel Česká republika si toho tam dala velice, velice málo. Paradoxně i potravinářství. Já tady potom budu citovat ze zeměpisných označení a ochrany. Tady je takový krásný materiál Ministerstva průmyslu a obchodu o chráněných značkách (ukazuje), tak to takhle můžeme teď roztrhnout. Protože jsou chráněny jenom dvě. Z tohoto tlustého seznamu jsou tady v této smlouvě ve výjimkách uplatněny dvě tři. Řeknu vám potom konkrétně, čeho se to týká. Je to jenom místní české pivo a chmel. Všichni ostatní mají smůlu, kteří investovali do ochrany svých značek. Budou mít smůlu. Budu dále ve svém projevu číst konkrétní firmy, snad tento záznam uslyší a trošku se proberou, že se tady ohrožují jejich zájmy, do kterých investovali nemálo prostředků.

Já si dovolím citovat ještě přílohu 2, která obsahuje omezení týkající se budoucích opatření - výhrady pro budoucí opatření, která má umožnit realizaci více diskriminačních předpisů či revizí bývalých deregulací. Obě přílohy obsahují výhrady Evropské unie a následují výhrady členských států. Kanadská strana si do přílohy 1, která obsahuje ty kanadské výhrady, dala více než 180 výhrad na provinční úrovni. Týkají se např. poskytování veterinárních, auditorských služeb, distribuce lihovin, hazardních her, lesního hospodářství, komunitních služeb, těžebních služeb, investic v kontextu nominace vrcholného vedení a správní rady, provozování energetických zařízení. Tady všichni ti, co podnikáte v těchto oborech a budete si myslet, že CETA vám pomůže na kanadském trhu, můžete na to zapomenout. Kanada si v této oblasti vyhradila možnost blokování. Na straně Evropské úrovně jako celku je uplatňováno 11 výhrad. 180 - 11. Kanada 36 mil. obyvatel, 180 výhrad - Evropská unie půl miliardy, 11 pouze. Týká se to hlavně železniční, vnitrozemské, vodní dopravy, podpůrné služby v letecké dopravě, služeb výzkumu, vývoje v rámci rámcových programů, zdravotnictví a sociální péče, vzdělávání, zemědělství, jednotné nařízení o společné organizaci trhu, účetní auditorské služby, poštovní služby a služby celního odbavení. Ochrana průmyslu, ochrana našeho hospodářství bohužel mezi nimi není.

Co je zajímavé ale, jsou výhrady České republiky k poskytování právních služeb. Čili kanadské právní firmy nebudou moci na českém území poskytovat právní služby. Dalo by se říct - koho to zajímá. Ale právní firmy určitě ano, nechtějí konkurenci.

Otázka zaměstnanosti. Zaznělo tady, že český pracovní trh poroste. Dneska když máme nezaměstnanost nízkou, za což můžeme děkovat, to je pravdou, otázka je, jak poroste, protože v případě investorů zaměstnaných podnikem je požadováno pracovní povolení včetně testu ekonomické potřebnosti pro všechna odvětví. Jinými slovy, investor bude omezován v pracovních silách. Stáž musí mít souvislost s vysokoškolským vzděláním, které stážista absolvoval. Osoby zaměstnané v rámci společnosti musí být zaměstnány podnikem, který není neziskovou organizací. Tento jediný bod bych vcelku vítal. Neziskové organizace se na našem území docela hodně rozvětvily. Ale nevím, jak se budou tvářit neziskové organizace, které u nás začínají a jsou na vzestupu v poskytování sociálních služeb a dalších služeb, vzdělávací, komunitní, kulturní, nedokážu si na všechny hned vzpomenout, budou mít tady s touto smlouvou docela vážný problém. ***

Minulý Nahoru Další