PČR, PS 2013-2017 | 59. schůze
Minulý Dolů Další

(16.30 hodin)
(pokračuje Kudela)

Podle navrhovatelů a předkladatelů tato právní úprava povede vedle výše uvedeného z dlouhodobého hlediska ke zvýšení kvality, srozumitelnosti, zpřehlednění a vzájemné provázanosti právního řádu České republiky. Nutnost publikace přehledu povinností povede k zavedení samoregulačních principů do tvorby právních předpisů, kde navrhovatel, resp. zákonodárce bude muset jednoznačně identifikovat rozsah povinností vyplývajících z příslušného právního předpisu, právní důsledky, které neplnění povinností má, a zároveň i orgán, který je oprávněn splnění povinností jménem státu vymáhat. Zavedením tohoto systému zároveň dojde k odhalení nepřesností v právním řádu a k identifikaci duplicitní právní úpravy pro konkrétní právní vztahy atd.

Podle předkladatelů je jejich ambicí získat dvě výhody. Za prvé, aby všichni věděli, jaké povinnosti mají plnit, aby to bylo v samostatné příloze a bylo jasné, kdo tyto povinnosti vymáhá po státu. A druhý efekt by mohl být v tom, aby si ti, kteří novely zákonů, případně nové zákony předkládají, uvědomili, jaké všechny nové povinnosti ukládají těm, kteří je mají plnit.

Dovolím si upozornit, že podle zákona 309 ze dne 11. listopadu 1999 o Sbírce zákonů a Sbírce mezinárodních smluv se v § 10 říká, že Sbírku zákonů a Sbírku mezinárodních smluv zajišťuje Ministerstvo vnitra a zajišťuje ji dálkovým způsobem. Od roku 1999 bylo přijato celkem sedm novel. Poslední je novela vedená jako zákon č. 222 ze dne 15. června 2016. Takže má-li tento nový návrh zákona přispět k identifikaci duplicitní právní úpravy, pak upozorňuji, že sám je z velké části už duplicitní, aniž by se kdekoli v důvodové zprávě či ve zprávě předkladatele o tom kdo zmiňoval. Pouze se suše ukládá provozovateli Sbírky zákonů a Sbírky mezinárodních smluv prostřednictvím rozhraní předávat Hospodářské komoře podklady pro vedení nového informačního systému. Toto se navíc děje - cituji z důvodové zprávy - nepřímou novelizací zákona č. 222/2016.

Při příchodu do Sněmovny a na úvodních školeních nám právníci kladli na srdce, že nepřímé novelizace jsou slušně řečeno špatné. A víte, že dneska i velmi vysoké soudní autority říkají, že náš právní řád je natolik nepřehledný, že je těžké se v tom orientovat - to cituji jednoho z předkladatelů. Zde se ptám, co říkají vysoké soudní autority na to, že se chce tímto poslaneckým návrhem zákona zavést do právní praxe nový pojem. Vedle vlastního textu, vedle důvodové zprávy, se bude zavádět nová povinnost, a to přehled povinností podnikatelů. Zde bych mohl citovat celý nově navrhovaný § 20, kde se cituje, jak Hospodářská komora spravuje právní elektronický systém pro podnikatele, ve kterém jsou vedeny a zveřejňovány přehledy povinností a další informace vyplývající z právních předpisů České republiky a dále povinností vzniklých z nařízení Evropského parlamentu a Rady Evropy.

Navrhovatel právního předpisu je povinen ve stanovené struktuře zpracovat do samostatné přílohy návrhu právního předpisu přehled povinností podnikatelů, které vyplývají z navrženého právního předpisu nebo právního předpisu, který je právním předpisem měněn nebo doplňován. - Tak dál bych mohl citovat druhý odstavec tohoto § 20. A zde se ptám: Takže Sněmovna bude schvalovat text zákona a k tomu také bude schvalovat výčtový přehled povinností podnikatelů? Nebo se tento výčet dodá dodatečně? Ptám se, co se stane, když přehled povinností podnikatelů nebude zcela v souladu s obsahem zákona. Nebude to naopak předmětem sporů a různých výkladů? Přehled povinností pro podnikatele - to si dokážu představit, že bude přijímat naše Sněmovna. Ale chybí mi zde novela jednacího řádu Poslanecké sněmovny. Dost dobře si však nedokážu představit, kdo, jak a po kom bude mámit povinnosti vzniklé z nařízení Evropského parlamentu a Rady Evropské unie.

Předkladatel ve své zprávě specifikoval, kolik malé, střední a velké podniky vynakládají ročně na právní služby. Mohl bych to celé citovat. V sumě je odhad, že na správní poradenství k tomu, aby se podnikatelé zorientovali, vynakládají ročně více než 43 mld. korun. A tohle je šance, jak jim to zjednodušit, jak jim výrazně snížit tyto náklady, aby mohli ušetřené peníze investovat do mezd svých zaměstnanců, případně do technologického či jiného vybavení. Nezpochybňuji, že tento odhad nákladů v podnicích je možný. Mám zkušenosti z práce v privátních společnostech a s privátními společnostmi a vím, že se právní služby objednávají na složitější věci, které přesahují právní vědomí podnikatelů či jejich týmů. A tento přístup nezměníme sebelepším výčtem povinností.

Vláda dala tomuto sněmovnímu tisku neutrální stanovisko, a to přesto, že k němu měla 19 připomínek. Připomínky byly zejména z pohledu nesouladu s Ústavou. Parlamentní institut návrh ohodnotil - navržená úprava je částečně slučitelná s právem Evropské unie. Pro mě jako laika z toho tedy vyplývá, že navržená úprava je částečně neslučitelná s právem Evropské unie a je v rozporu s Ústavou České republiky. Zástupce předkladatelů při prvním čtení vyjádřil přesvědčení, že si s tím hospodářský výbor poradí a že v dalším průběhu projednávání zohlední stanovisko vlády.

Na hospodářském výboru jsem možná příkře upozornil na finanční náročnost a na to, že to je pouze cesta, jak vytáhnout ze státního rozpočtu peníze. Kolega Šrámek se ptal, proč tento systém zrovna vede Hospodářská komora a proč ne třeba jiná - Agrární či jiná komora. Zástupce předkladatelů se nad naším vystoupením pozastavil slovy, že jsme to asi nečetli.

Odkazuji se tedy na text důvodové zprávy v části RIA - třetí odstavec - Agregované dopady návrhu zákona, pododstavec 3.1 Dopady na státní rozpočet a ostatní veřejné rozpočty. Předpokládá se dopad do státního rozpočtu a ostatních veřejných rozpočtů. Ve vztahu ke státnímu rozpočtu se počítá s výdaji ve výši 96 mil. korun po dobu pěti let, tj. celkem 480 mil. korun. Na úrovni územních rozpočtů se předpokládá po dobu šesti let každoroční výdaj ve výši 564 390 tis. korun. Věřím, že to je pouhý odhad, ale je dost vysoký. Část uvedených výdajů státního rozpočtu přitom může být použita na úhradu obdobných nákladů vynaložených Hospodářskou komorou České republiky, pokud vykoná příslušné odborné práce namísto ústředních orgánů státní správy. Obdobně část výdajů územních rozpočtů může být snížena, resp. přesunuta na státní rozpočet, pokud příslušné odborné práce namísto orgánů územních samosprávních celků vykoná Hospodářská komora. - Pořád cituji z důvodové zprávy. ***

Minulý Nahoru Další