PČR, PS 2013-2017 | 57. schůze
Minulý Dolů Další

(12.20 hodin)
(pokračuje Plíšek)

Takže můj pozměňovací návrh směřuje k tomu, aby tato ustanovení, která souvisí se zavedením toho automatického generátoru, byla vypuštěna. Řeknu ve stručnosti proč. Hlavně proto, že toto nebylo řádně projednáno s reprezentací soudů, s jednotlivými soudy. Naopak oni kritizovali nepřipravenost, a to faktickou, ale i technickou, tohoto nového systému. Já si nedovedu představit, že by se toto mělo zavádět bez nějaké všeobecnější shody s mocí soudní. A navíc to odůvodnění, které Ministerstvo spravedlnosti uvádí, že při přidělování jednotlivých kauz v rámci konkrétních soudů a soudců funguje korupce, je velmi hlavně nespravedlivé a hlavně nepravdivé. Jsou-li problémy na nějakých konkrétních soudech s přidělováním kauz a s určováním pořadí projednávání, tak se to má řešit vždycky zcela konkrétně, nikoliv zavádět nový systém. Toto už je bohužel neduh této vlády - když si neumí poradit s konkrétním vymáháním práva vůči konkrétním subjektům či lidem, tak zatíží všechny ostatní a myslí si, že věc vyřeší. Nevyřeší.

Já si dovoluji ocitovat také vyjádření zástupců Nejvyššího soudu, Nejvyššího správního soudu, zástupců Soudcovské unie, ale i krajských soudů. Myslím, že to jsou docela reprezentativní subjekty na to, abychom potom ještě ve třetím čtení pečlivě zvažovali, jestli ten generátor budeme skutečně do našeho právního řádu zavádět, či v jaké podobě. Podle vyjádření soudních funkcionářů totiž není jasné, proč by se měl zavádět nový systém, když stávající systém funguje prakticky bez problémů. Jak jsem zmiňoval, byly nebo jsou konkrétní problémy, ale ty se dají řešit zcela konkrétními opatřeními bez zavádění tohoto systému. Zástupci justice se obávají technického provedení celého systému. Mimochodem právě ta technická řešení, případně různé IT projekty, se současnému Ministerstvu spravedlnosti příliš nedaří realizovat, a proto bychom se skutečně touto cestou neměli vydávat.

A jak jsem zmínil, Ministerstvo spravedlnosti ne zcela, nebo prakticky vůbec neprodiskutovalo to faktické fungování se zástupci soudů dříve, než tento návrh vůbec předložilo. Jsou zde tedy jasné, logické argumenty, to znamená, vůbec se nebere v potaz to, že elektronický generátor - nebo si nemůžeme příliš představit, že elektronický generátor zajistí rovnoměrné rozdělení těch případů, to znamená rovnoměrné zatížení soudců, pokud jsou jednotlivé věci co do rozsahu, složitosti a počtu obviněných mnohdy tak rozdílné. Nelze se na to proto dívat pouze z technické stránky, že nějaký generátor rozdělí kauzy a případy bez ohledu na to, jak složité a v jakém počtu jsou vůči jednotlivým soudcům. To znamená, je tady jakési hotové řešení, které je navíc nedokonalé a o jehož technickém provedení panují velké pochybnosti. A proto tedy navrhuji, a pak v podrobné rozpravě se přihlásím k návrhu, který ten automatický generátor vypouští.

Dodávám ještě, že jsou zde i další pozměňovací návrhy, nebo byly na výboru takové, které říkaly: zaveďme to jenom pro jeden druh řízení, např. pro insolvenční řízení. To já ovšem považuji taky za nesystémové, protože proč pro jeden typ řízení ano a pro všechny ostatní nikoli? To znamená, jestli ta věc není prodiskutována, jestli nemá širokou podporu, jako že z mého pohledu nemá takto pojaté, tak jak je to pojato v tomto návrhu, širokou podporu, pak si myslím, že v závěru volebního období bychom takové experimenty zavádět neměli.

Můj druhý pozměňovací návrh, ke kterému se potom přihlásím v podrobné rozpravě, směřuje k tomu, aby nejenom o neplatnosti rozhodčí smlouvy, ale i v rámci řízení o zrušení rozhodčího nálezu podle části čtvrté zákona o rozhodčím řízení byl v prvním stupni příslušný krajský soud.

Dovolte krátké zdůvodnění. Podstatným důvodem pro změnu věcné příslušnosti je mimo jiné také skutečnost, že řízení o zrušení rozhodčích nálezů a o neplatnosti rozhodčích smluv představuje jakýsi přezkum či opravný prostředek proti rozhodčímu nálezu, což je zřejmé taktéž z vymezení důvodů pro zrušení rozhodčího nálezu, které jsou upraveny v zákoně o rozhodčím řízení. A je také potřeba poukázat na samotnou novelu zákona o rozhodčím řízení, která nabyla účinnosti od 1. prosince 2016 a která nově vyloučila uzavírání rozhodčích smluv mezi spotřebitelem a podnikatelem, čímž vyloučila spory ze smluv uzavřených mezi podnikatelem a spotřebitelem z rozhodování v rozhodčím řízení. Uvedenou novelizaci lze proto vnímat jako projev vůle zákonodárce o ochranu spotřebitele v rozhodčím řízení jako slabší smluvní strany. Z uvedeného tedy také vyplývá, že tento postup, který navrhuji ve svém pozměňovacím návrhu, má tedy větší logiku. Především s ohledem na odbornou složitost problematiky představující jakýsi přezkum rozhodčího řízení a opravný prostředek proti rozhodčímu nálezu je vhodné ponechat rozhodování v těchto věcech krajským soudům, které o těchto otázkách před harmonizační novelou občanského soudního řádu rozhodovaly od roku 1992 a které jsou taktéž příslušné k rozhodování o odvolání proti rozhodnutím okresních soudů.

Dalším podstatným důvodem pro změnu věcné příslušnosti v případě řízení o neplatnosti, o rozhodčí smlouvě a řízení o zrušení rozhodčího nálezu je zahraniční kontext úpravy ve vybraných státech evropského prostoru, resp. státech, se kterými nás pojí podobný historický vývoj v oblasti práva a právní vědy. Takovými státy jsou nepochybně Rakouská republika nebo Spolková republika Německo. Ve Spolkové republice Německo je k těmto řízením o zrušení rozhodčího nálezu jakožto jedinému opravnému prostředku příslušný vrchní soud, který je stejně jako v České republice třetím článkem soudní soustavy.

A jedním z nich je právě ustanovení zavádějící tzv. automatický generátor výběru zákonného soudce. V Rakouské republice byl k řízení o zrušení rozhodčího nálezu věcně příslušný do roku 2013 krajský soud, který je stejně jako v České republice druhým článkem soudní soustavy, a následnou novelizací byla od roku 2014 věcná příslušnost k řízení o zrušení rozhodčího nálezu stanovena příslušnost dokonce nejvyššího soudu, který je, stejně jako v České republice, čtvrtým a nejvyšším článkem soudní soustavy.

Takže tolik zdůvodnění mých pozměňovacích návrhů, ke kterým se potom přihlásím v podrobné rozpravě. Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám také děkuji, pane poslanče. Přečtu omluvy: od 11.30 do konce jednacího dne z naléhavých pracovních povinností v rámci rezortu Ministerstva vnitra se omlouvá pan ministr Milan Chovanec, dále od 12 hodin z pracovních důvodů se omlouvá pan poslanec Karel Pražák, od 12 hodin do konce jednacího dne z osobních důvodů se omlouvá pan poslanec Komárek, od 12 hodin do konce dnešního jednání se omlouvá pan poslanec Milan Šarapatka a dále od 12.15 hodin z důvodu jednání se omlouvá pan poslanec Martin Lank.

Nyní vystoupí řádně přihlášený pan poslanec Marek Benda. Prosím.

Poslanec Marek Benda: Vážený pane místopředsedo, vážený pane ministře, páni ministři, vážené dámy, vážení pánové, vidím, že je pátek odpoledne po čtrnácti dnech schůze a že už toho opravdu všichni máme tak trochu plné zuby, tak se vás pokusím nezdržovat příliš dlouho. A nemám žádných důvodů tento návrh zákona nějakým zásadním způsobem brzdit a bránit mu. Chtěl jsem se víceméně přihlásit k tomu, co tady přede mnou poměrně detailně říkal pan kolega Plíšek o onom generátoru, který sice vím, že ministerstvo jakoby má hluboce rozmyšlený, ale odpor v soudní soustavě, naprosto napříč soudní soustavou, je tak zásadní, že si myslím, že v tuto chvíli přijímat generátor by byla velikánská chyba.***

Minulý Nahoru Další