PČR, PS 2013-2017 | 54. schůze
Minulý Dolů Další

(10.00 hodin)
(pokračuje Hamáček)

My jsme se tímto návrhem zákona zabývali 9. prosince 2016 na 53. schůzi Sněmovny a na návrh pana zpravodaje, kterým byl pan poslanec Vondráček, bylo projednávání tisku přerušeno a odročeno do doby předložení usnesení garančního výboru, což byl ústavněprávní. Garanční výbor se tiskem zabýval a předložil usnesení, které nám bylo doručeno jako tisk 699/10. Ještě připomínám, že pozměňovací návrhy jsou uvedeny v tisku 699/7, který byl doručen 19. října.

Teď bych poprosil pana ministra Jurečku, respektive jako zástupce navrhovatelů pana ministra Jurečku, a zpravodaje garančního výboru, tím je výbor ústavněprávní, pana poslance Farského. Ale pan poslanec Farský je omluven, takže poprosím pana předsedu ÚPV, aby nám sdělil, jak tu situaci vyřešíme.

Poslanec Jeroným Tejc: Vážený pan předsedo, dámy a pánové, máme samozřejmě několik možností, tak jak už to bývá. Nicméně tento zákon je příliš komplikovaný, než aby se obešel při hlasování o několika desítkách pozměňovacích návrhů bez zpravodaje, kterým je v tuto chvíli pan poslanec Farský, který je řádně omluven a nemůže se jednání zúčastnit.

Já bych tedy navrhl dvě možnosti. A to první tedy, že dokončíme obecnou rozpravu, ve které zazní návrh na opakování druhého čtení, v takovém případě bychom museli rozpravu vyčerpat a hlasovali bychom na závěr o vrácení do druhého čtení. Byli bychom schopni připravit jednoduchý komplexní pozměňovací návrh na základě debaty, která už proběhla, některé pozměňovací návrhy legislativně technicky upravit, a hlasovali bychom tedy na příští schůzi ve druhém a ve třetím čtení. Druhá varianta je, že se rozprava ani nerozjede a budeme hlasovat o přerušení projednávání do příští schůze, na které bychom buď rozhodli o opakování druhého čtení, anebo ten návrh za účasti zpravodaje pana poslance Farského hlasovali ve třetím čtení.

Ústavněprávní výbor splnil svou roli, to znamená, navrhl proceduru a současně zaujal i stanoviska k jednotlivým pozměňovacím návrhům. Děkuji.

Předseda PSP Jan Hamáček: Pane předsedo, není rozprava. (Hlásí se pan poslanec Jandák.) Já jsem nechal vystoupit pana předsedu ÚPV s návrhem řešení, a máme dvě možnosti, ty, které pan předseda přednesl. Dle mého názoru, protože jeho vystoupení by mělo být zakončeno procedurálním návrhem, jinak by to bylo vystoupení mimo jednací řád, tak já bych to bral tak, že pokud s tím bude Sněmovna souhlasit, že procedurální návrh pana předsedy je, abychom přerušili jednání. Pokud nebude tento procedurální návrh přijat, někdo z ÚPV, pravděpodobně pan předseda, by musel zastoupit pana poslance Farského s tím, že bychom se dostali k té druhé variantě, to znamená vyčerpat rozpravu a hlasovat o návrhu na opakování druhého čtení, a rozhodně bychom dnes ve třetím čtení nehlasovali.

Omlouvám se panu poslanci Jandákovi, ale nemohu mu dát teď technickou poznámku. (Poznámka poslance Jandáka z místa: Já s tím souhlasím, chtěl jsem pouze technicky doplnit, když ten čas máme, abychom tam dopracovali neziskové...) Prosím, pane poslanče, nediskutujme mimo mikrofon. Procedurální návrh je bez rozpravy. To znamená, v této fázi budeme hlasovat o přerušení projednávání tohoto bodu do doby přítomnosti... (Hlásí se poslanec Filip.) K procedurálnímu návrhu, takže předpokládám s protinávrhem.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji, pane předsedo. Já jsem jenom vnímal návrh pana předsedy ÚPV procedurálně tak, že rozpravu dokončíme, tak abychom v podstatě měli vyčerpanou rozpravu, a potom, pokud se to vrátí do druhého čtení - protože v tom případě riskujeme, že ten návrh ani nebudeme moci projednat po 21. únoru. To považuji za ohrožující samotné jednání o návrhu zákona.

Předseda PSP Jan Hamáček: Já mám obtíž takto to formulovat v souladu s jednacím řádem. Já zastávám názor, že pan poslanec Tejc navrhl procedurálně přerušit. Pokud má někdo námitku proti tomuto postupu, tak to vyřešíme hlasováním. To, co říkal pan kolega Filip, neberu jako procedurální návrh ani jako alternativu. Budeme tedy hlasovat o přerušení, pokud neprojde návrh na přerušení, budeme pokračovat v jednání. Je to procedurální návrh. (Hlasy: Bez rozpravy. Reakce na další poznámky z pléna:) Ano, já jsem to říkal - do doby přítomnosti zpravodaje.

Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s přerušením tohoto bodu do doby přítomnosti zpravodaje pana poslance Farského. Kdo je proti?

Je to hlasování číslo 290, přihlášeno je 149, pro 103, proti 24. Tento návrh byl přijat a bod byl přerušen.

Budeme pokračovat bodem 140, což je

140.
Návrh poslanců Martina Plíška, Jana Chvojky, Marka Bendy
a Radka Vondráčka na vydání zákona, kterým se mění
zákon č. 85/1996 Sb., o advokacii, ve znění pozdějších předpisů
/sněmovní tisk 853/ - prvé čtení

Stanovisko vlády vám bylo doručeno jako tisk 853/1. Prosím za navrhovatele pana poslance Martina Plíška.

Poslanec Martin Plíšek: Vážený pane předsedo, milé kolegyně, vážení kolegové, dovolte, abych vás za předkladatele, kteří jsou v tomto případě napříč politickým spektrem, seznámil stručně s novelou zákona o advokacii. Chci předně zdůraznit, že se jedná o technickou novelu, jejíž potřeba vznikla z hlediska aplikace současného zákona o advokacii, který již řadu let nebyl novelizován, a praxe si vyžádala některá zpřesnění.

Tento zákon zahrnuje tři okruhy změn proti současnému stavu. Za prvé to je příprava advokátních koncipientů a změna režimu advokátních zkoušek. Za druhé je to rozšíření nástrojů kárné odpovědnosti České advokátní komory vůči advokátům, kteří se proviní jak proti stavovským předpisům, tak z hlediska zákona o advokacii. A pak jsou to jednotlivé dílčí změny, které reagují na nedostatky v praxi.

Když se krátce vyjádřím k tomu prvnímu okruhu řešených problémů, tak z hlediska vstupu do advokátního stavu hraje velkou roli kvalita a délka přípravy na výkon advokacie. Ta je v současné době vtělena do tříleté právní praxe advokátního koncipienta, přičemž podmínkou pro zápis do seznamu advokátních koncipientů mimo jiné pracovní poměr k advokátovi nebo advokátní společnosti, a to na příslušnou dobu, která je stanovena. Novela do zákona vnáší legislativní zakotvení role školitele. Zdůrazňuje jeho zkušenosti potud, pokud umožňuje, aby sám vychovával a vedl koncipienta po určitou dobu. Zároveň skutečně směřuje k tomu, aby se advokát, který školí koncipienta, tomuto koncipientovi mohl věnovat a bylo zajištěno, že příprava každého z nich bude - že této přípravě bude věnován příslušný, patřičný prostor a odbornost.

Druhým významným činitelem vstupu do profese advokáta je advokátní zkouška, která je dle zákona podmínkou pro zápis do seznamu advokátních koncipientů. Přestože existují i jiné druhy zkoušek, které jsou postaveny na roveň advokátní zkoušce a umožňují tak propustnost mezi profesemi advokáta, soudce, notáře, soudního exekutora, největší množství osob zapisovaných do seznamu advokátů jsou každoročně osoby, které složily advokátní zkoušku, což představuje zásadní filtr pro vstup do profese advokáta. Správné nastavení zkoušky má samozřejmě zásadní vliv na úroveň znalostí a dovedností nových advokátů. Doplňuje se tedy do současné podoby písemné zkoušky, která obsahuje případovou studii, i test, všeobecný test znalostí. A samozřejmě zůstává v platnosti ústní zkouška advokáta. Tak by se tedy zkouška nově dělila na tři části - písemný test, který má charakter připouštěcího a lze jej v případě neúspěchu uchazeče kdykoliv opakovat, písemná část zkoušky, která zahrnuje případové studie na jednotlivá odvětví práva a doložení praktických dovedností, a potom tedy ústní zkouška. ***

Minulý Nahoru Další