PČR, PS 2013-2017 | 54. schůze
Minulý Dolů Další

(14.30 hodin)
(pokračuje Soukup)

Vznikly v určité době a dnes neodpovídají realitě současného globalizovaného světa. Já se budu zabývat otázkami lidských práv. Zásadní dokument, od kterého se odvíjí většina ostatních, Všeobecná deklarace lidských práv, byla přijata v roce 1948. Formálně je platná pro všech 193 současných států Organizace spojených národů. (Velký hluk v sále.)

Předseda PSP Jan Hamáček: Kolegyně a kolegové, já opravdu prosím o klid ve sněmovně. Pokud chcete diskutovat, tak diskutujte mimo jednací sál. A pokud nepomůže tento apel, tak budu muset vyvolávat jmenovitě.

Poslanec Zdeněk Soukup: Tedy tato deklarace je formálně platná pro všech 183 současných států OSN. Už v roce 1990 přijala téměř třetina z tohoto počtu v Káhiře Deklaraci lidských práv islámu. Obě deklarace vytvářejí těžko slučitelné systémy. Problém vyvstává teď, v období migrační krize. Víme všichni, o čem mluvím. Ale to není jediná neřešená otázka konceptu lidských práv. Vezměme např. některá ustanovení Listiny základních práv a svobod, která přejímá i česká Ústava. Například čl. 9 odst. 1 Listiny: Nikdo nesmí být podroben nuceným pracím nebo službám. Jaké potíže přináší jeho interpretace, když se pokoušíme např. navázat vyplácení sociálních dávek na přijetí zaměstnání, na veřejně prospěšné práce nebo na veřejnou službu. Přitom je jasné pro oba uvedené problémy, že jednostranně aplikovaná a soustavně neoplácená humanita vede k rozmělnění tradičních hodnot, což může přinést destrukci celého státního i evropského systému.

Doba přinesla i další výzvy, na které je třeba reagovat, s tím, že se to dotkne ústavních práv. Jsou to otázky vztahu osobního a veřejného zájmu, otázky bezpečnosti, kybernetických hrozeb. Z některých zemí, jako např. z Maďarska, Rakouska nebo Belgie, se ozývá volání po přehodnocení starých smluv, dohod a ústavních principů. Já jsem se nedávno zúčastnil tady v Praze seriálu konferencí Právnický podzim. Úvahy o potřebě výraznějších změn tam zazněly z úst respektovaných kapacit, profesora Právnické fakulty a prorektora Univerzity Karlovy Aleše Gerlocha, místopředsedy Nejvyššího soudu Romana Fialy anebo předního odborníka na ústavní právo profesora Václava Pavlíčka. Můžeme mít na ústavní změny různý názor, tlak na ně tady ale je. O tom svědčí také to, že ústavněprávní výbor Poslanecké sněmovny podle mých informací eviduje na 140 podnětů ke změně Ústavy.

A to mě přivedlo k myšlence spojit zákonodárce a odborníky na přípravě podle mého názoru nevyhnutelných legislativních změn, jednat o nich s rozmyslem a neukvapeně. Jako nejvhodnější forma se mi jeví vytvoření stálé komise Poslanecké sněmovny pro Ústavu a nadnárodní legislativu s účastí zákonodárců a přizvaných odborníků. Senát už takovou komisi má. Navrhuji zařadit rozpravu na toto téma jako první bod programu hned za vratkami ze Senátu na úterý 31. ledna. Setkal jsem se s názorem, že se to vlastně už nevyplatí, že nám končí mandát, ať se tím zabývá nová Sněmovna. Já si ale myslím, že bychom v tomto případě měli překročit hranice svých osobních ambicí.

A ještě na okraj, abychom zůstali u tématu, 10. března pořádám na půdě Sněmovny seminář na téma Ústava de iure a de facto. Přednášet na něm budou přední odborníci na ústavní právo, které jsem už jmenoval.

Děkuji za pozornost.

Předseda PSP Jan Hamáček: Tak pan poslanec Soukup byl posledním přihlášeným k pořadu schůze, a pokud se nikdo nehlásí, přistoupíme k hlasování.

Nejprve, pokud s tím budete souhlasit, bych nechal hlasovat jedním hlasováním o všech návrzích, na kterých se shodlo grémium Sněmovny. Pokud nejsou námitky, tak můžeme najednou.

Zahajuji hlasování a ptám se, kdo souhlasí s návrhem grémia. Kdo je proti tomuto návrhu?

Je to hlasování číslo 2, přihlášeno je 182, pro 169, proti nikdo. Návrh byl přijat.

A nyní budeme hlasovat o jednotlivých návrzích. Pan poslanec Sklenák navrhuje, abychom dnešní jednací den zahájili tiskem 596/2, což je zákon vrácený prezidentem republiky - změna DPH, a po něm abychom pevně zařadili druhý zákon vrácený prezidentem republiky, což je tisk 564/14 - zákon o střetu zájmů. Zeptám se, zda můžeme jedním hlasováním, nebo zda je zde žádost o oddělené hlasování. Odděleně.

Takže budeme hlasovat nejprve o tom, že prvním bodem dnešního jednání bude tisk 596/2.

Zahajuji hlasování, ptám se, kdo je pro. To je tedy DPH. Kdo je proti?

Je to hlasování číslo 3, přihlášeno je 184, pro 169, proti 1. Návrh byl přijat.

Nyní budeme hlasovat o tom, že druhým bodem dnešního jednání bude tisk 564/14, tedy zákon o střetu zájmů vrácený prezidentem republiky.

Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti?

Je to hlasování číslo 4, přihlášeno je 183, pro 97, proti 44. Tento návrh byl přijat.

To byly tedy návrhy pana poslance Sklenáka.

Pan poslanec Okamura si přeje, aby tisk 559, což je zákon o referendu, byl zařazen na 17. 1., což je úterý, jako první bod.

Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti?

Je to hlasování číslo 5, přihlášeno je 183, pro 22, proti 112. Návrh nebyl přijat.

Další návrh pana poslance Okamury je nový bod Diskuse o úpravě zákona o prodejní době v maloobchodě a velkoobchodě. Jenom se zeptám - také na 17. 1.? 17. 1. jako první bod, ano.

Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti?

Je to hlasování číslo 6, přihlášeno je 183, pro 48, proti 86. Návrh nebyl přijat.

Pan místopředseda Bartošek si přeje sněmovní tisk 983, což je návrh pana poslance Bělobrádka, zařadit na 18. 1. za pevně zařazený bod 155.

Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro? Kdo je proti?

Je to hlasování číslo 7, přihlášeno je 184, pro 107, proti 60, návrh byl přijat.

Pan poslanec Grospič si přeje bod 120, tisk 71, zákon o Pražském hradu, zařadit na 11. 1., což je zítřek, odpoledne po pevně zařazených bodech. Na odpoledne žádné pevně zařazené body nemáme, takže by to byl první bod odpoledního jednání. Já se zdráhám říci 14.30, protože vzhledem k tomu, že máme ve 13.15 volby, tak je možné, že odpolední jednání bude zahájeno později, takže to nechci dávat přesně podle času, ale bude to prostě první bod. Hlasujeme o tom, že by to byl první bod odpoledního jednání Sněmovny.

Zahajuji hlasování. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti?

Hlasování má číslo 8, přihlášeno je 184, pro 31, proti 121. Návrh nebyl přijat.

Další návrh pana poslance Grospiče, bod 144 tisk 908, referendum o vystoupení z NATO, to samé, první bod odpoledne 11. 1.***

Minulý Nahoru Další