PČR, PS 2013-2017 | 54. schůze
Minulý Dolů Další

(9.20 hodin)

Poslanec Martin Novotný: A aby ta úleva byla ještě větší, mně se podařilo úplně to samé co panu kolegovi Kalouskovi, takže prosím, aby to bylo uvedeno též ve stenozáznamu.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji, pane poslanče. A my se budeme zabývat bodem 263, to je

263.
Zpráva o finanční stabilitě 2015/2016
/sněmovní tisk 849/

Ještě jednou vítám pana guvernéra České národní banky Jiřího Rusnoka. Tuto zprávu nám Česká národní banka předložila v souladu se zákonem č. 6/1993 Sb., o České národní bance, ve znění pozdějších předpisů. Zprávu projednal rozpočtový výbor, jehož usnesení vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 849/1.

Nyní prosím zpravodaje rozpočtového výboru pana poslance Jaroslava Klašku, aby se ujal slova. Prosím, pane poslanče.

Poslanec Jaroslav Klaška: Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, vážení členové vlády, kolegyně, kolegové, zprávu o finanční stabilitě nechám, předpokládám, na příspěvek pana guvernéra a provedu jenom velmi stručný komentář.

Finanční sektor České republiky procházel v období od jara 2015 z hlediska finanční stability příznivým vývojem. Meziročně došlo k posílení již tak vysoké odolnosti sektoru vůči možným nepříznivým šokům a Česká národní banka průběžně reaguje na nárůst cyklických rizik nastolováním příslušných nástrojů.

Zprávu České národní banky projednal rozpočtový výbor na své 45. schůzi dne 31. srpna a přijal následující usnesení, které si vám dovolím přečíst, a později se k němu přihlásím v podrobné rozpravě:

Po úvodním slově viceguvernéra České národní banky Vladimíra Tomšíka, zpravodajské zprávě poslance Jaroslava Klašky a po rozpravě rozpočtový výbor Poslanecké sněmovny Parlamentu

I. bere na vědomí Zprávu České národní banky o finanční stabilitě 2015/2016;

II. doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu, aby přijala následující usnesení: Poslanecká sněmovna Parlamentu bere na vědomí Zprávu České národní banky o finanční stabilitě 2015/2016;

III. pověřuje zpravodaje výboru, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu.

Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu zpravodaji a zahajuji všeobecnou rozpravu, do které se jako první hlásí pan guvernér. Prosím, pane guvernére, máte slovo.

Guvernér ČNB Jiří Rusnok: Vážený pane místopředsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, dovolte, abych vám aspoň stručně představil Zprávu o finanční stabilitě 2015/2016 a vyjádřil se k některým jejím hlavním závěrům. Jak už říkal pan zpravodaj, ta zpráva vzhledem k procedurám samozřejmě mírně zaostala, já se budu snažit věci aktualizovat ve svém příspěvku.

Obecně se tyto zprávy o finanční stabilitě, které připravujeme v rámci svého mandátu, který se týká obezřetnosti nad finanční stabilitou, zabývají především riziky, která se mohou projevit v následujících obdobích dvou až tří let ve schopnosti českého finančního systému těmto rizikům odolávat a zabývají se tyto zprávy také tím, jakými nástroji případně tato rizika omezit. Ta zpráva je již v pořadí dvanáctou zprávou České národní banky o finanční stabilitě a vydáváme ji teď nově na základě § 2 zákona o ČNB, kdy jsme zodpovědní za provádění té tzv. makroobezřetnostní politiky. Současné ekonomické prostředí zvyšuje důležitost této politiky a práce v této oblasti. Kombinace domácího ekonomického oživení a globálně velmi uvolněných měnových politik totiž vytváří podmínky pro přijímání zvýšených rizik nebo někdy jejich podceňování na straně subjektů působících na finančním trhu. Reagovat na vznikající rizika pro finanční stabilitu je tedy naší povinností v rámci onoho mandátu makroobezřetnostní politiky. Pro naplňování toho mandátu využíváme řadu nástrojů zaměřených především na bankovní sektor. Ten je totiž v České republice zcela dominantní částí našeho finančního sektoru.

Pro zvýšení odolnosti bankovního sektoru využíváme zejména tzv. makroobezřetnostní kapitálové rezervy, to znamená v podstatě nutíme banky držet ve svých rezervách zvýšené kapitálové položky, tak aby v dobách, které bohužel mohou nastat a pravděpodobně někdy v budoucnu nastanou, to znamená, v dobách složitějšího vývoje na finančním trhu, zde existovaly určité polštáře, které potom budou využity na posílení kapitálové vybavenosti bank. Bezpečnostní rezervu jsou v tuto chvíli všechny banky povinny udržovat již od roku 2014 na úrovni 2,5 % kmenového kapitálu. Rezervu ke krytí systémového rizika jsme stanovili poprvé v roce 2014 pro čtyři tzv. systémově nejvýznamnější banky a jsme povinni ji každé dva roky přehodnocovat. V roce 2016 tak došlo k rozšíření počtu těchto systémově významných bank na pět a platná výše rezervy dnes činí mezi jedním až třemi procenty, pro jednotlivé banky je ta rezerva stanovena různě podle jejich rizikového profilu a významnosti v rámci jejich postavení na českém bankovním trhu. (V sále je hlučno.)

Hlavním smyslem analýz obsažených ve zprávě je identifikace potenciálních zdrojů rizik pro finanční stabilitu do budoucna, v dalších letech. Zpráva konstatuje, že došlo k jistému zvýšení cyklických rizik, to je spojeno zejména s oživením poptávky po úvěrech a obecně uvolňováním úvěrových standardů. V prosinci 2015 proto Česká národní banka reagovala na posun domácího finančního cyklu do fáze výraznějšího oživení stanovením také sazby tzv. proticyklické kapitálové rezervy ve výši 0,5 % z expozic bank umístěných v České republice s platností od 1. ledna tohoto roku. Cílem této rezervy je posílit odolnost finančního systému v případě nadměrného růstu úvěrové dynamiky, jinými slovy tedy vytvořit více kapitálu pro případ zvýšených úvěrových ztrát v nepříznivé fázi finančního cyklu. Pokud by došlo k dalšímu růstu cyklických rizik, jsme připraveni tuto sazbu dále zvyšovat, samozřejmě vždy s nějakým obdobím, které bude dostatečně dopředu avizováno.

Zpráva dále uvádí, že k akumulaci rizik dochází zejména na trhu s bydlením. Na tomto trhu pokračuje růst úvěrové dynamiky, ale i růst cen nemovitostí. Nízké úrokové sazby nových úvěrů na bydlení a vysoká tempa jejich růstu přispívají tak nejen k zadlužení domácností, k vyššímu zadlužení a jeho růstu, ale i k růstu cen rezidenčních nemovitostí. Tyto zatím stěží dosahují předkrizových maxim, ale už se jim blíží. Je to samozřejmě regionálně velmi různé, někde už tato maxima možná v loňském roce překonali. Ve zprávě je však hodnotíme jako mírně nadhodnocené. Řekl bych, že v roce 2016 v dalších měsících se tento vývoj potvrdil a dále se stupňuje. Existuje tak jisté riziko vzniku spirály mezi cenami nemovitostí a úvěry na jejich pořízení.

Česká národní banka v současnosti nehodnotí sice vývoj v oblasti úvěrů na bydlení jako akutní přehřívání, které by vedlo na trhu k bezprostředním rizikům pro finanční stabilitu, nicméně vzhledem k rizikům s pokračováním tohoto růstu, zvyšováním cen nemovitostí a významného podílu úvěrů s rizikovějšími charakteristikami jsme rozhodli už v minulém roce zpřísnit naše doporučení k řízení rizik spojených s poskytováním těchto úvěrů pro domácnosti, nebo řekněme retailové spotřebitele zajištěných rezidenčních nemovitostí.***

Minulý Nahoru Další