PČR, PS 2013-2017 | 50. schůze
Minulý Dolů Další

(9.20 hodin)
(pokračuje Gazdík)

První hlasování tedy bude o legislativně technických úpravách, tak jak je navrhl pan zpravodaj a hospodářský výbor s nimi vyjádřil souhlas. Stanovisko pana zpravodaje k tomuto hlasování? (Mimo mikrofon, není rozumět.) Stanovisko pana ministra? (Kladné.)

Zahajuji hlasování o legislativně technických úpravách. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti?

Je to hlasování 117, přihlášeno je 147 poslankyň a poslanců, pro 146, proti žádný. Návrh byl přijat.

Bylo tedy hlasováno o všech pozměňovacích návrzích a přikročíme k hlasování o celém návrhu zákona.

Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s vládním návrhem zákona, kterým se mění zákon č. 61/1988 Sb., o hornické činnosti, výbušninách a o Státní báňské správě, ve znění pozdějších předpisů, a zákon č. 83/2013 Sb., o označování a sledovatelnosti výbušnin pro civilní použití, podle sněmovního tisku 653, ve znění schváleném Poslaneckou sněmovnou."

Zahajuji hlasování o tomto usnesení. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti?

Je to hlasování 118, přihlášeno je 147 poslankyň a poslanců, pro 142, proti žádný. Konstatuji, že s návrhem zákona byl vysloven souhlas. Děkuji panu ministrovi i panu zpravodaji.

Dalším bodem je

181.
Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 111/2006 Sb.,
o pomoci v hmotné nouzi, ve znění pozdějších předpisů
/sněmovní tisk 783/ - třetí čtení

Místo u stolku zpravodajů zaujme paní ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová a zpravodajka garančního výboru pro sociální politiku poslankyně Jana Pastuchová. Pozměňovací návrhy jsou uvedeny ve sněmovním tisku 783/3, který vám byl doručen 9. září tohoto roku. Usnesení garančního výboru pak bylo doručeno jako sněmovní tisk 783/4.

Nyní se táži paní navrhovatelky, zda má zájem vystoupit před otevřením rozpravy. Paní ministryně, pojďte nám něco říct. Prosím, paní ministryně.

Ministryně práce a sociálních věcí ČR Michaela Marksová: Dobrý den. Vážený pane předsedající, kolegyně a kolegové, já jsem ten zákon celkem podrobně odůvodnila ve svém úvodním slově u druhého čtení. Jenom připomenu, že to především reaguje na tu problematickou část ustanovení, které se týká podmínky souhlasu obce v případě posuzování nároku na doplatek na bydlení u lidí, kteří žijí na ubytovně. A ještě jsou tam navržena, nebo je tam soubor opatření reagujících na problematiku ubytovávání lidí právě na ubytovnách, případně v jiných, tzv. nestandardních formách bydlení, a blíže se vymezují podmínky pro to, aby vůbec ta osoba byla uznána za příklad hodný toho, aby stát vydával peníze na ubytování v těch nestandardních formách. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji paní ministryni. Otevírám rozpravu, do které se jako první přihlásil... Pardon, přihlásila paní zpravodajka, až po ní pan poslanec Vilímec. Prosím, paní zpravodajko.

Poslankyně Jana Pastuchová: Děkuji. Já bych jen řekla, že garanční výbor zasedal 6. října. V rozpravě bych se přihlásila a načetla legislativně technickou úpravu ve smyslu § 95 odst. 2 jednacího řádu. V čl. I se body 1 a 7 vypouštějí, ostatní body se přeznačí. Jedná se o legislativně technickou úpravu navrhovanou předkladatelem, jejímž cílem je sladění sněmovního tisku 783 se senátním tiskem 330, kterému k ukončení legislativního procesu schází pouze podpis prezidenta. Dané tisky obsahují duplicitní úpravu § 9 odst. 2 a § 33a odst. 5 zákona o hmotné nouzi. Navrhuji proto vypuštění zmíněných bodů 1 a 7 u nyní projednávaného návrhu zákona. Účinnost senátního tisku 330 je totiž navržena prvním dnem třetího kalendářního měsíce po dni vyhlášení ve Sbírce zákonů, účinnost sněmovního tisku 783 je navržena prvním dnem druhého kalendářního měsíce po dni vyhlášení ve Sbírce zákonů, což by při předpokládané délce legislativního procesu a stadiu projednávání obou návrhů s největší pravděpodobností vedlo ke kolizi obou návrhů.

Dále bych prosila o stažení svého pozměňovacího návrhu pod č. 4854. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji paní zpravodajce. Nyní je řádně přihlášený pan poslanec Ladislav Vilímec. Prosím, pane poslanče. Po něm s přednostním právem pan předseda Stanjura.

Poslanec Vladislav Vilímec: Vážené kolegyně a kolegové, chtěl bych ještě vystoupit na podporu svých pozměňovacích návrhů, ale v zásadě všech těch, které se snaží zabránit, nebo alespoň znesnadnit tzv. byznys s chudobou.

Nedávno mi předal starosta jedné malé obce na Horšovskotýnsku v Plzeňském kraji petici požadující řešení sociálně nežádoucích jevů v jeho obci spojených s nadměrnou koncentrací osob pobírajících doplatek na bydlení. Lidem v obci těžko vysvětlujete, proč stát takové případy vlastně umožňuje a ani nedává obcím žádný nástroj k tomu, aby takovým situacím dokázal čelit. Povinný souhlas obce k poskytnutí doplatku na bydlení stát považuje za neústavní, byť v konečném důsledku o tom stejně musí rozhodnout Ústavní soud, a to na základě právní analýzy Ministerstva vnitra. Podotýkám, že některé obce, např. z mého regionu město Janovice, které s tím má velké problémy, se obrátily v této věci již na soud.

Vážené kolegyně a kolegové, najít řešení takových situací, které jsem popisoval, té nadměrné koncentrace nežádoucích jevů, bez spolupráce s obcemi - a podotýkám, v jejich samostatné působnosti - prostě nelze. Je třeba si uvědomit, a to na konto toho vládního návrhu, že obec není obecní úřad a už vůbec ne sociální pracovník zcela jiného obecního úřadu. Za obec, jak víme, jedná starosta a rozhoduje buďto starosta, rada, nebo zastupitelstvo. Tento návrh zákona bohužel tyto základní kompetenční věci dostatečně nereflektuje. To pak vůbec nemusíme mít ani zastupitelstva nebo rady, postačují nikým nevolení, a tedy občanům neodpovědní pracovníci nějakých úřadů. Bohužel, tímto trendem se ubírají mnohé představy některých ministerstev a hlavně ministerských úředníků. To, že tzv. pověřený obecní úřad na vyžádání, tak jak je navrženo ve vládním návrhu, bude podávat úřadu práce informace nutné k posouzení toho, zda je dotyčný žadatel takzvaně spjat s obcí, v níž má skutečný pobyt, prostě ty problémy nevyřeší. Koneckonců to vyplynulo i z vystoupení zástupce Svazu měst a obcí na výboru pro sociální politiku.

To je také důvodem podání některých mých návrhů, které podle mého soudu nelze z ústavního hlediska v žádném případě zpochybnit. Obec by měla mít právo sdělit úřadu práce lokality na svém území, ve kterých dochází ke koncentraci sociálně nežádoucích jevů, a případně i doporučit maximální počet osob, jimž by měl být poskytnut v dané lokalitě doplatek na bydlení. Podotýkám, doporučit, nikoli vetovat. Orgány pomoci v hmotné nouzi se pak musí s takovým stanoviskem obce povinně vyrovnat. Stejně tak nevidím nic protiústavního na tom, že úřad práce poskytne obci na základě její žádosti informace o počtu osob, kterým je poskytován doplatek na bydlení na jejím území podle jednotlivých lokalit uvedených v žádosti. ***

Minulý Nahoru Další