PČR, PS 2013-2017 | 49. schůze
Minulý Dolů Další

(10.40 hodin)
(pokračuje Pastuchová)

A nyní k samotnému návrhu novely zákona o nelékařích, zdravotnických povolání. Jsem opravdu velice ráda za tuto novelu. Věřím, že se nám ji podaří schválit do konce našeho volebního období. I když je na tuto novelu mnoho různých pohledů a názorů, věřím, že může přinést změny k lepšímu. I když všichni víme, že to není jen o změně vzdělávání a vypuštění některých byrokratických povinností, je to jeden z kroků. Další kroky, jako je úprava kompetencí, musí jít společně s touto novelou. A navýšení platů, o tom mluvíme stále.

Dovolte mi v krátkosti představit základní změny, které tato novela přináší, i když pan ministr to vzal velice podrobně. Myslím si, že nejvíce diskutovanou změnou bude určitě změna systému vzdělávání, která si osvojila název čtyři plus jedna. Pokusím se vám ji přiblížit. Protože mi přijde, že se hovoří pouze o tom, že poslanci chtějí degradovat toto zaměstnání zrušením vysokoškolského studia, není tomu tak. Tato novela pouze umožňuje studentům středních zdravotnických škol po čtyřech letech jejich studia, kdy je toto studium zaměřeno právě na výkon tohoto povolání, zkrácené studium jednoho roku na vyšší odborné škole k tomu, aby mohli pracovat jako všeobecná sestra - tedy po pěti letech odborné přípravy. Studenti z ostatních středních škol budou dále absolvovat po maturitě na vyšší odborné škole nebo vysoké škole studium, tedy čtyři roky všeobecného studia, kde se o odborné přípravě k tomuto zaměstnání vůbec neučí, a následně se tři roky budou připravovat odborně na toto povolání. Stále se všem snažím vysvětlovat, kdo je lépe připraven - student s pěti lety cíleného odborného studia na toto zaměstnání, nebo sice dospělejší člověk, ale s tříletým odborným zaměřením? Je předpokládáno, že dnešní doba je jiná a že dnešní děti jsou ještě nedospělé na rozhodnutí o svém povolání v devátých třídách. Dále, že studenti zdravotních škol nejsou to, co dříve. S tím bych možná souhlasila. Ale čí je to vina? Na některých školách nejsou přijímací zkoušky, školy bojují o každého žáka. A je opravdu divné a s podivem, že všichni tvrdí, že jsou tam jiní žáci a že to již dávno není prestižní škola, ale je také zajímavé, že studenti z těchto zdravotních škol pokračují na vysokých školách, např. soukromých, a všichni projdou. Zavedení přijímacích zkoušek na středních školách tedy velice vítám.

Byla jsem členkou pracovní skupiny při Ministerstvu zdravotnictví při přípravě této novely. Zavítala jsem také za rok a půl nebo za dva roky do asi šesti nebo sedmi krajů, kde jsem hovořila právě s personálem, s nelékařským personálem. Záměrně jsem ale navštěvovala menší nemocnice, krajské a okresní. Tuto novelu v těchto menších nemocnicích velice vítají.

Já zde nebudu opakovat to, co řekl pan ministr, protože to určitě vyčetl všechno a bude k tomu, myslím si, ještě mnoho a mnoho diskusí.

Vážené kolegyně a kolegové, i když je některými organizacemi vyvíjen obrovský tlak na nepřijetí této novely, prosím vás o postoupení a podporu do druhého čtení. Ráda bych vás poprosila, abychom se všichni zamysleli selským rozumem nad tím, jestli každá zdravotní sestra potřebuje mít vysokoškolské vzdělání. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji paní zpravodajce, také zdravím holky a otevírám obecnou rozpravu, do které se jako první přihlásil pan poslanec Leoš Heger.

Poslanec Leoš Heger: Dobrý den ještě jednou, děkuji za slovo. Pane ministře, vážená paní zpravodajko, já musím na úvod říct, že úlohu, kterou si vzalo ministerstvo a paní zpravodajka, pokládám za mimořádně složitou, ale cenné je, že se do toho pustili. Zákon 96/2004 se opravdu nepovedl a jeho implementace také ne. Jeden z důvodů, proč se ten zákon nepovedl, je, protože je strašně roztříštěný, složitý, hrozně těžko se v něm vyznává. Já se pamatuji ze své praxe v nemocnici, jak personalisté a hlavní sestry byli nešťastní, když překategorizovali veškerý personál, zavedli zkratky bez dohledu, pod dohledem a do dneška se v tom řada lidí nevyzná. Takže ten pokus o nápravu je jistě dobře míněný, ale jak už tady paní zpravodajka zmínila, vyvolal obrovskou diskusi v řadách sester. Ty sestry se rozštěpily v podstatě na dvě části, já si netroufnu říct, jak jsou velké, ale zhruba to jsou sestry, které jsou v nemocnicích krajských, dříve okresních, a sestry, které jsou v nemocnicích velkých a fakultních. Ty velké fakultní nemocnice samozřejmě prosazují vyšší úroveň vzdělávání.

Já musím uznat argument, že vzdělávání by opravdu mohlo být diferencované. Odjakživa tady byl spor o stupeň vzdělávání sester a poměr počtu těch sester, které mají vzdělání kompletní, a počtu jakéhosi pomocného personálu - dříve to byly ošetřovatelky, pak ten stávající zákon zavedl zdravotnické asistenty, kteří dneska mají maturitu, ale minimální kompetence a jsou v praxi dost málo zaměstnatelní, hlavně proto, že nemohou být ve službách, a počet našich sester na oddělení je malý, takže ty asistenty nikdo moc nechce. Sester by opravdu mohlo být méně. Jinými slovy, spíš to řeknu tak, by mohl stačit současný stav, kdyby sestry byly více podpořené právě tím personálem pomocným. Takhle šly postupně země na západ od nás, ale u nás se teď volí v podstatě už zcela jaksi otevřeně jiná cesta a to je návrat k tomu, že sestry budou všechny na stejné úrovni a ten pomocný personál se příliš nepozvedne. Je pravdou, že ti lidé, kteří dneska jsou jako zdravotní asistenti, budou praktické sestry a jejich vzdělání se nezmění a zvýší se jejich kompetence, takže budou moci pracovat bez dohledu. Ale otázka je, kolik jich bude, protože je pravděpodobné, že ten roční doškolovací kurs na vyšší odborné škole, který z nich udělá sestru obecnou, bude asi velmi atraktivní a většina z nich, většina z těch, kterým se podaří odmaturovat, se nakonec bude hlásit na tu všeobecnou sestru.

Musím ještě říci, že zákon ve svých dvou paragrafech staví zatím sestry praktické a sestry všeobecné na roveň. Obojí spadají do stejné kategorie, že mohou pracovat bez dohledu, čili samostatně, a náplň práce, která je obecně definovaná v zákoně, je naprosto stejná. Uznávám, že bude upřesněna dále pravděpodobně vyhláškou, ale to můžeme vyčkávat, jak to dopadne.

Jde tedy, jak jsem řekl, o odklon od evropské tendence posílit vzdělávání sester, protože ten systém čtyři plus jedna vzdělávání oproti tomu současnému snižuje, a doufá se, že se tak zvýší množství sester, jejichž kompetence, jak jsem řekl, na té trajektorii praktická sestra - všeobecná sestra - specializovaná, se bude potom, jestli ten zákon vejde v platnost, teprve nějak tvořit. Jak jsem řekl, povolání zdravotního asistenta se nepovedlo a zdá se, že je relativně mnoho vysoce vzdělaných sester, což je důvod, proč se chce to vzdělávání snižovat. Velmi často lze slyšet něco, co pokládám za trošku dehonestující, že je těch sester bakalářek, event. magister mnoho a nikdo není na práci. To je také jeden z důvodů, proč se to ministerstvo pokouší řešit, i když myslím, že dost nešťastně. a málo povyšuje ten pomocný personál. ***

Minulý Nahoru Další