PČR, PS 2013-2017 | 47. schůze
Minulý Dolů Další

(16.00 hodin)

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji panu zpravodaji Vladimíru Koníčkovi. A nyní bych požádal zpravodaje ústavněprávního výboru, také předsedu výboru, pana poslance Jeronýma Tejce, aby nás informoval o projednání v ústavněprávním výboru, případné pozměňovací návrhy odůvodnil. Prosím, pane předsedo.

Poslanec Jeroným Tejc: Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych zkrátil své vystoupení na to, že vás odkážu na tisk k tomuto bodu, kde naleznete usnesení ústavněprávního výboru z 60. schůze, která se konala 30. března 2016. Ústavněprávní výbor po projednání, které bylo opakované u tohoto tisku, projednal a doporučil Poslanecké sněmovně přijetí tohoto návrhu zákona s tím, že součástí je několik stran pozměňovacích návrhů, které naleznete v usnesení výboru a které jsou předány samozřejmě písemně. Týkají se jak otázky úpravy finančních zpráv, tedy toho, co mají obsahovat, tak konkrétně fungování jak dohledu nad hospodařením stran, tak i samozřejmě otázek onoho úřadu.

Tolik tedy zpravodajská zpráva k tomuto tisku za negaranční výbor.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji panu předsedovi výboru ústavněprávního za zpravodajskou zprávu a otevírám obecnou rozpravu, do které mám přihlášené nyní dva poslance. První pan poslanec Martin Plíšek. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Martin Plíšek: Pane místopředsedo, milé kolegyně, vážení kolegové, děkuji za slovo. Já se v úvodu krátce vyjádřím za TOP 09 ke zřizovanému nebo k navrhovanému Úřadu pro dohled nad politickými stranami, protože v tomto zákoně je ta správná diskuse k tomu, tady je zřizován.

Musím dát za pravdu těm předřečníkům, kteří vyjadřovali nesouhlas a pochybnosti se zřizováním tohoto úřadu, ať už z ústavně formálního hlediska, tak i obsahového. Je skutečně otázka, jestli prostý zákon, který nemá povahu ústavního zákona, může zřizovat úřad, který má dohlížet nad činností politických stran, jejichž činnost je zakotvena v Ústavě České republiky. To je velmi sporné a myslím si velmi problematické.

A teď samotnému účelu, proč vlastně zřizovat nový úřad. Já sám jsem odpůrcem vytváření nových úřadů v situaci, kdy není jasné a není jasná analýza toho, že stávající instituce by mohly tuto činnost také zvládat. Ptám se například, v čem je kontrolní výbor Poslanecké sněmovny, který vykonává některé činnosti vůči politickým stranám, méně nezávislý než nový Úřad pro dohled nad politickými stranami, který je politicky obsazován na základě vůle většiny v Poslanecké sněmovně a v Senátu. V kontrolním výboru jsou naopak zastoupeny všechny politické strany zastoupené v Poslanecké sněmovně a může tam a dochází tak tam k určité křížové vzájemné kontrole této činnosti. Nový úřad, který se tváří, že bude mít údajně 15 zaměstnanců, tak tomu asi nikdo z nás úplně nevěří, a myslím si, že šlo vymezit kontrolní činnosti vůči politickým stranám ze stávajících institucí, ať už zmíněný kontrolní výbor Poslanecké sněmovny, samozřejmě daňové a finanční úřady, tak i Nejvyšší kontrolní úřad. Koneckonců loni jsme s ohledem na kompetence Nejvyššího kontrolního Ústavu změnili, pakliže by tady v Poslanecké sněmovně byla vůle, pak nevidím důvod, proč bychom dohled nad kontrolní činností vůči politickým stranám nemohli při změně Ústavy Nejvyššímu kontrolnímu úřadu svěřit a nemuseli jsme vytvářet nový úřad, který bude politicky obsazován a o jehož nezávislosti tak lze mít velké pochybnosti.

Nyní vás seznámím s obsahem dvou pozměňovacích návrhů, ke kterým se potom přihlásím v podrobné rozpravě. Jako první pozměňovací návrh, který podle mého názoru povede k větší transparentnosti financování politických stran, uvádím to, že úvěry a půjčky politickým stranám by měly podle mého návrhu poskytovat pouze banky, tedy licencované subjekty, které licencuje Česká národní banka. Jsou to důvěryhodné subjekty a jsou zde jasná, čitelná pravidla pro úvěrování politických stran. Naopak tento návrh by tedy vyloučil možnost financovat politické strany pomocí úvěrů, které poskytují různé anonymní fyzické nebo právnické osoby, kterým pak mohou být politické strany po volbách zavázány. Takže je to pro větší transparentnost politických stran, aby banky jako důvěryhodné instituce licencované Českou národní bankou poskytovaly půjčky a úvěry politickým stranám.

A druhý pozměňovací návrh, ke kterému se přihlásím potom v podrobné rozpravě, je navržení vypuštění politických institutů z tohoto návrhu zákona. Prostřednictvím těchto politických institutů by totiž státní rozpočet, daňoví poplatníci financovali skrytou či neskrytou volební kampaň politických stran. Myslím si, že není účelné zvyšovat náklady státu pro politické strany, a skutečně ty náklady by pak byly využívány k propagaci politických stran především před volbami a to není žádoucí. Proto navrhuji pozměňovací návrh, který politické instituty a jejich financování ze státního rozpočtu vypustí z tohoto návrhu zákona.

Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji panu poslanci Martinu Plíškovi a požádám kolegu Hovorku o posečkání, mám dvě faktická poznámky. Nejdřív faktická poznámka pana poslance Jeronýma Tejce, poté pana předsedy Stanjury. Prosím, pane poslanče, máte slovo faktické poznámce.

Poslanec Jeroným Tejc: Vážený pane místopředsedo, já bych si dovolil zareagovat na slova pana kolegy Plíška i dalších, která tady zazněla směrem ke zřízení úřadu. Já sám jsem byl velmi skeptický a do značné míry i stále jsem skeptický k tomu, zda ten úřad je tou nejlepší volbou. Na druhé straně jsme stáli před rozhodnutím, zda nemít žádnou kontrolu, anebo mít kontrolu úřadem. Já jsem od počátku podporoval u debat, které se tady vedou několik let, aby to byl Nejvyšší kontrolní úřad, nicméně tomu se nebrání jen NKÚ, brání tomu i nastavení těchto kontrolních úřadů, byť o tom můžeme vést spory, jak to v Evropě je, ale brání tomu především praxe, protože si nedovedu představit, že chceme-li v tomto období nastavit kontrolu, že tak můžeme učinit změnou Ústavy, resp. ústavních zákonů. Jsem přesvědčen, že by to byla jen hra na to, že něco chceme změnit, a nakonec bychom nedosáhli ničeho. Takže v tomto já rozhodně vnímám skepsi k novému úřadu, nejsem příliš stoupencem tohoto řešení, ale vybíráme z variant, které zde máme, a jiná varianta než buď nekontrolovat, nebo kontrolovat úřadem tady v tuto chvíli na stole není.

A pro ty, kteří nejsou spokojeni s tím, že úřad vzniká, a označují jej za zbytečný, tak bych chtěl říct, že z mého pohledu žádný úřad není zbytečný, pokud má sídlo v Brně. Chtěl bych navrhnout, aby tento úřad změnil z navrhovaného sídla Praha sídlo na Brno. Odůvodním to ve druhém čtení. A chtěl bych říct také, že to není jen návrh, který by nebyl podložen. Myslím si, že to může mít i ekonomické dopady, a to příznivé, protože samozřejmě z hlediska fungování úřadu v tak drahém městě z hlediska pronájmů a také hledání pracovní síly by se Brno jevilo jako levnější varianta než Praha. Děkuji.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji panu poslanci Tejcovi za dodržení času. Nyní pan poslanec Stanjura také k faktické poznámce.

Poslanec Zbyněk Stanjura: Děkuji za slovo. Abych navázal na předřečníka, kdybych to věděl, tak bych sepsal pozměňovací návrh, že uděláme pilotní projekt a úřad bude první roky fungovat na kontrolu hospodaření na brněnské úrovni. To by mělo logiku. Byl by tam úřad, kontroloval by zejména městské organizace v Brně a pak bychom ten pilotní projekt vyhodnotili, zda takový úřad přenést na centrální úroveň, nebo ne.

Jenom krátká reakce pana poslance, ne k tomu hlavnímu, co říkal, ale on tady říkal: my jsme schválili změnu Ústavy o NKÚ. My možná ano, ale změna Ústavy o NKÚ neprošla. Jenom aby to bylo všem jasné, žádná změna Ústavy kvůli NKÚ se nekoná. Vím, že pan kolega Plíšek to ví. Jenom pro ty, kteří to případně sledovali, horní komora tu změnu odmítla. A vzpomeňte si, jak jsme vám říkali: nespěchejte s tím prováděcím zákonem. Už se těším na hlasování o zamítnutém zákonu o NKÚ, jak ti, kteří pro něj byli poprvé, teď podruhé, nevím, jestli ho schválí, nebo ne. Ale dostali se do slepé uličky, před kterou jsme varovali. ***

Minulý Nahoru Další