PČR, PS 2013-2017 | 47. schůze
Minulý Dolů Další

(18.10 hodin)
(pokračuje Vilímec)

Díval jsem se i do uplatněných připomínek. Některé kraje se ozvaly - Pardubický a ještě další, Vysočina také. Bohužel soudě podle znění návrhu zákona, na některé připomínky nebo na většinu těch připomínek reflektováno nebylo. Týká se to například i lhůt pro podávání výkazů ze strany krajských či obecních obchodních společností. Kraje také požadovaly snížit některé sankce ve spojení se správním deliktem. Například, a je to docela neuvěřitelné, v případě neodevzdání výkazu o projektech partnerství veřejného a soukromého sektoru, to se třeba týká také i dobrovolných svazků obcí, může být příslušný subjekt sankcionován až do výše 100 000 korun.

V každém případě nebudu navrhovat zamítnutí, samozřejmě, toho návrhu zákona, ale v každém případě je namístě, aby návrh nebyl brán pouze jako technická norma, ale aby taky byl brán jako návrh, který zase navyšuje tu administrativu, byrokracii na úrovni nejen samozřejmě státní správy, i na úrovni samospráv. A proto je namístě, aby byl podroben tento návrh skutečně velmi odpovědné analýze a diskusi o přiměřenosti nových požadavků. Protože skutečně navyšuje opětovně nějaké administrativní náklady a je otázkou, zda především u menších společností, obchodních společností budou tyto požadavky jen zvyšovat náklady, protože skutečně nějaký významný efekt pro řízení veřejných financí to skutečně nevidím.

Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji panu poslanci Vilímcovi. Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Herbert Pavera. Ale předtím ještě dvě omluvy: paní poslankyně Golasowské od 18.15 a pana poslance Gabala od 18 hodin do konce jednacího dne.

Pan kolega Pavera s faktickou poznámkou, poté s přednostním právem pan předseda klubu ODS. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Herbert Pavera: Děkuji, pane předsedající, za slovo. Dámy a pánové, hezký dobrý podvečer. Jenom bych chtěl navázat na kolegu Vilímce a potvrdit, že byrokracie, která v posledních letech padá na obce, je neskutečná. A jestliže budou další dotazníky a hlášení, která budeme muset podávat, tak to bude znamenat zase pro samosprávu navýšení počtu zaměstnanců. My jsme obec, která má necelých 4 500 obyvatel, museli jsme přijmout další účetní, abychom zvládali i pomocný analytický přehled, který je podle mě na nic, řeknu to slušně, protože si myslím, že si to vymysleli úředníci, aby měli nějakou práci. Protože absolutně když někdo dostává dvojitá data, podobná data, nemůže to mít k něčemu určitému. Navíc je to jenom u obcí nad 3 000 obyvatel, takže stejně nemá přehled, jaká je situace v celé České republice. Takže opravdu se přimlouvám, abyste se konečně, lidé, kteří se zabývají něčím k samosprávám, nad tím zamysleli a přestali vymýšlet samá hlášení a povinnosti pro samosprávy, protože už toho je až až moc. Děkuji.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji panu poslanci Herbertu Paverovi za dodržení času k faktické poznámce. A nyní pan poslanec Zbyněk Stanjura k řádné přihlášce. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Zbyněk Stanjura: Děkuji za slovo. Já mám v zásadě jediný dotaz. Jestli si skutečně myslíme, že do toho subsektoru vládních institucí patří Česká televize a Český rozhlas. Zatím ještě není státní, zatím ještě není vládní, mám velké pochybnosti. To je určitě věc, kterou budeme chtít debatovat ve výborech a budeme chtít znát názory i poslanců vládní koalice, zda do toho výčtu, který je tak obecný v tom návrhu zákona, pak ty instituce jsou vlastně vyjmenovány až v důvodové zprávě. U těch, které bezesporu patří státu, nemáme žádné pochybnosti, v tom žádný problém nevidíme. Současně bych chtěl znát stanovisko třeba vysokých škol, protože ty by měly taky asi zřejmě podle toho návrhu měsíčně, jestli jsem to dobře pochopil, poskytovat další formuláře, další hlášení, další data. A jestli zase uznáváme nezávislost veřejných vysokých škol, tak nevím, k čemu je to dobré. Zase je to věc, o které budeme chtít ve výborech debatovat.

Tam u těch bezesporu státních institucí, tam si myslím, že bychom skoro ani ten zákon nepotřebovali. Neumím si představit, když si vezmu Exportní banku, když to nařídí ministr financí, že by mu ta data neposkytli. Takže spíš zvažme, jestli tam, kde to můžeme vymáhat exekutivně poměrně jednoduše, zda k tomu potřebujeme i zákon, aby někdo tomu, kdo vykonává vlastnická práva, management poskytl pravidelné informace, které má dostat ten, kdo reprezentuje stát, v tomto případě Ministerstvo financí.

Souhlasím se svými kolegy, že není důvod hlasovat o zamítnutí v prvém čtení, ale chtěl bych, abychom to nevzali zcela mechanicky. Podívejte se, ty podtržené věty, pokud budeme věřit úředníkům, jsou ty, které tam mít musíme. Všechny ostatní jsme si tam přidali sami. Ale současně hlavním argumentem pro přijetí toho zákona je, že to po nás chce Brusel. Úplně tomu neodpovídá potom text návrhu zákona, kdy těch slov, vět a paragrafů, které jsme si tam přidali sami, je podle mého názoru zbytečně mnoho.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji panu poslanci Zbyňku Stanjurovi. To byl poslední přihlášený do rozpravy. Ptám se, jestli se ještě někdo hlásí. Není tomu tak, obecnou rozpravu končím. Ptám se, jestli je zájem o závěrečná slova. Pane ministře, pane zpravodaji? Není tomu tak. Můžeme tedy pokračovat.

Budeme se zabývat návrhem na přikázání, protože nepadl návrh na vrácení ani na zamítnutí návrhu, alespoň jsem ho nezaznamenal v rozpravě. Organizační výbor navrhl přikázat předložený návrh k projednání rozpočtovému výboru jako výboru garančnímu. Navrhuje někdo přikázání jinému výboru jako garančnímu? Není tomu tak. Rozhodneme v hlasování a já vás nejdřív odhlásím. Spustím gong, abych přivolal ty, které jsem odkázal na diskusi v předsálí. Požádám vás o novou registraci. Prosím, přihlaste se svými identifikačními kartami.

Jakmile se počet přihlášených ustálí, rozhodneme o přikázání výboru rozpočtovému jako garančnímu výboru. A to v hlasování pořadové číslo 224, které jsem právě zahájil. Ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám.

Hlasování pořadové číslo 224, z přítomných 114 pro 114. Konstatuji, že tento návrh byl schválen, bylo přikázáno garančnímu výboru, rozpočtovému výboru.

Organizační výbor nenavrhl přikázat tento návrh dalšímu výboru. Má někdo návrh na přikázání dalšímu výboru k projednání? Není tomu tak. Nemáme tedy o čem dál hlasovat. Konstatuji, že tento návrh byl přikázán rozpočtovému výboru jako výboru garančnímu, a mohu skončit prvé čtení tohoto návrhu, tedy bodu 36, tisku 746. Poděkuji panu ministrovi, poděkuji panu zpravodaji. Pan ministr zůstává na svém místě.

Dalším bodem je bod číslo

37.
Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 253/2008 Sb., o některých
opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu,
ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony
/sněmovní tisk 752/ - prvé čtení

Zpravodajem tohoto tisku bude pan poslanec Karel Fiedler. Požádám ho, aby zaujal místo u stolku zpravodajů. Z pověření vlády předložený návrh uvede místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Prosím, pane ministře, máte slovo.

Místopředseda vlády ČR a ministr financí Andrej Babiš: Děkuji za slovo, vážený pane předsedající. Vážené dámy, vážení pánové, vláda předložila jako tisk 752 návrh zákona, kterým se mění zákon č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu, ve znění pozdějších předpisů, a další související zákony. Tento zákon je v první řadě zákonem implementačním, kdy je nutné uvést náš právní řád do souladu s novou směrnicí Evropské unie o předcházení využívání finančního systému k praní peněz a financování terorismu, která byla přijata v květnu 2015. Její implementační lhůta je dvouletá, nicméně v souvislosti s nedávnými teroristickými útoky v Evropě vyzvala Evropská komise ve svém Akčním plánu pro zesílení boje proti financování terorismu, aby státy tuto směrnici implementovaly v co nejkratším termínu, nejpozději do konce roku 2016. Z tohoto důvodu si dovolujeme navrhnout zkrácení doby k projednání ve výborech na 30 dnů.

Navrhovaný zákon zavádí do systému boje proti praní peněz a financování terorismu princip hodnocení rizik, která se budou provádět na všech úrovních od EU přes členské státy až po jednotlivé povinné osoby. Na základě výsledků tohoto hodnocení se v konkrétních případech budou vůči klientům povinných osob uplatňovat přísnější, nebo naopak mírnější požadavky, pokud jde o identifikaci a kontrolu klienta. ***

Minulý Nahoru Další