PČR, PS 2013-2017 | 47. schůze
Minulý Dolů Další

(16.00 hodin)
(pokračuje Ťok)

V rámci připravené revize jsme tyto sankce ještě zpřísnili a navrhujeme umožnit za tento přestupek projednat v blokovém řízení pokutu ve výši 5 000 korun. Recidivu tohoto přestupku navrhujeme řešit prostřednictvím bodového systému, kdy při opakovaném spáchání tohoto podle návrhu šestibodového přestupku dosáhne řidič 12 bodů a na rok pozbude způsobilost k řízení motorových vozidel.

K vašemu dotazu konkrétně. Mám za to, že plošný zákaz předjíždění nákladních vozidel na dálnicích by nevedl ke zvýšení bezpečnosti a ani plynulosti silničního provozu. Plošný zákaz by podle našeho názoru naopak vedl k tomu, že pravý jízdní pruh by byl ucpaný nákladními automobily, které by se posunovaly rychlostí nejpomalejšího z nich, jejich řidiči by byli nervózní a pouštěli by se do různých krkolomných manévrů, které by mohly být mnohem nebezpečnější než předjíždění na vhodném místě. Důsledkem takové situace by u dálnic, kde jsou v každém směru dva jízdní pruhy současně, bylo přesunutí všech ostatních vozidel do levého pruhu, což by i pro ně znamenalo vyloučení možnosti předjíždění. Plošný zákaz předjíždění by tak ve svém důsledku výrazně snížil plynulost provozu, což vždy vede k ohrožení jeho bezpečnosti.

Přestože vnímám, že předjíždění nákladních automobilů je velmi nebezpečný jev, nepovažuji jeho plošné zakázání za účelné řešení. Daleko vhodnější je dle mého názoru cílené umísťování zákazových dopravních značek, které umožní zohlednit podmínky v konkrétních místech jak z pohledu parametrů dané pozemní komunikace, tak i s ohledem na její vytíženost a další okolnosti. To znamená, myslím si, že by se mohly využít zákazové značky mnohem víc než v současné době, ale za sebe i za rezort, přestože jsem původně měl podobný názor jako vy, nedoporučuji, abychom udělali plošný zákaz na všech dálnicích, kde jsou dva pruhy, z důvodů, o kterých jsem mluvil. Děkuji.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji, pane ministře. Táži se pana poslance. Ano, bude pokládat doplňující otázku. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Vojtěch Adam: Já tedy bych přesunul pozornost k další interpelaci ne dneska, ne na ministra dopravy, ale na ministra vnitra, protože jezdím po dálnici už osmý rok do parlamentu nepřetržitě a té policie jsem tam skutečně moc neviděl. Zákazové značky jsou samozřejmě namístě, nicméně to musí také někdo kontrolovat a vyžadovat jejich dodržování. Děkuji.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji. Pan ministr bude reagovat. Prosím, máte slovo.

Ministr dopravy ČR Dan Ťok: Jenom krátce. Já bych tady měl potřebu se policie trošku zastat. Já si myslím, že oni svoji práci dělají, a na druhé straně my jsme projednávali možnost měření a sledování těchto přestupků kamionů například nově pomocí dronů a myslím si, že to je problematika, o které se budeme bavit, a ta by tomu mohla pomoci, aby to nebyla pevná hlídka, ale bylo by to zdokumentováno. Děkuji.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji a prosím další v pořadí a tou je paní poslankyně Adamová, aby přednesla svoji interpelaci na paní ministryni Marksovou. Prosím, máte slovo.

Poslankyně Markéta Adamová: Děkuji za slovo. Vážená paní ministryně, minulý měsíc jsem vás interpelovala ve věci příspěvku na dojíždění do zaměstnání. Zpochybňovala jsem zavedení další sociální dávky v době příznivé ekonomické situace a rekordně nízké míry nezaměstnanosti. Argumentovala jste tím, že i v situaci, kdy je přes 100 tis. volných pracovních míst, se nedaří tato místa obsadit nezaměstnanými, kterých je kolem 460 tis. Proto zavádíte novou sociální dávku, kterou chcete trh práce rozpohybovat, přičemž pro pilotní fázi projektu počítáte s podporou asi 7,5 tis. lidí. Vím, že pilotní projekt funguje od letošního dubna a na hodnocení je tedy, zdá se, trošku brzy, nicméně po více než měsíci fungování již máme k dispozici čísla, na kterých můžeme ilustrovat, jaký asi zájem bude i v budoucnu. V pěti krajích, kde pilotní projekt funguje, evidovaly úřady práce v dubnu celkem 97 900 dlouhodobě nezaměstnaných osob, z toho si v dubnu požádalo o příspěvek na dojíždění 27 osob a pouze jedna jediná tento příspěvek získala. Je to asi 0,03 % z těch, kteří by měli nárok si o tuto dávku požádat.

Tato čísla o rozpohybování trhu práce nesvědčí a také nenasvědčují tomu, že by měl být za rok splněn váš cíl, tedy podpořit 7,5 tis. lidí. Zástupci krajských poboček úřadů práce už však údajně dávají dohromady připomínky, v nichž žádají ministerstvo, aby pravidla poskytování této dávky zmírnilo, aby byl příspěvek přístupný širšímu okruhu osob.

Vážená paní ministryně, hodlá MPSV zmírnit pravidla nároku na příspěvek, aby na něj dosáhl širší okruh osob, například i ti, kteří nemají žádný příslib práce, anebo uznáte, že je tato nová dávka zbytečná a neefektivní a zrušíte ji bez náhrady? Patří mezi cíle vašeho ministerstva i snaha ušetřit prostředky ze státního rozpočtu? Myslím si, že v tomto případě by to bylo namístě. Děkuji za odpověď.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji. Paní ministryně není přítomna, proto prosím dalšího v pořadí a tím je pan poslanec Mackovík, aby přednesl svoji interpelaci na pana ministra obrany. Prosím, máte slovo.

Poslanec Stanislav Mackovík: Vážená paní předsedající, vážení členové vlády, dámy a pánové. Pane ministře, dovolte mi, abych vám položil několik otázek, které se týkají přejezdu kolony americké armády přes Českou republiku.

Za prvé, proč tato technika není přesouvána do Pobaltí po železnici nebo letecky, a stává se tak příčinou dopravních omezení, která souvisejí právě s přesunem této techniky.

Dále mě zajímá, jestli je ve vozidlech, která se přesouvají přes naše území, převážena ostrá munice, a pokud ano, tak zda máte povědomost, jaká ostrá munice se ve vozidlech nachází.

Další má otázka směřuje k tomu, jak bylo uvedeno v některých sdělovacích prostředcích, že američtí vojáci budou cvičit společně s vojáky naší armády, a to střelbu, lezeckou přípravu a jízdu v některých vozidlech, tak kolik jednotlivým druhům tohoto výcviku během těch několika málo dnů, kdy se mají pohybovat na našem území, bude věnováno hodin výcviku.

A samozřejmě kolik bude během přesunu techniky po našem území nasazeno policistů jak Policie ČR, jestli máte povědomost, tak samozřejmě i policistů Armády ČR.

A ještě by mě zajímalo, co je taktickým námětem cvičení Saber Strike, které proběhne v Pobaltí. Děkuji.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Já děkuji a poprosím pana ministra o odpověď.

Ministr obrany ČR Martin Stropnický: Děkuji za slovo, paní předsedající. To plánování, resp. celý průjezd je plánován už řadu měsíců. Byli jsme požádáni někdy v listopadu loňského roku, kdy jsme dostali ze strany Spojených států požadavek na zabezpečení tohoto přesunu. Pak o tom byla vedena jednání. První bylo 30. 11. loňského roku. Toho se zúčastnili také zástupci velvyslanectví Spojených států a rezortu obrany a Armády ČR, našeho zpravodajství a naší policie. Vytvořil se pracovní tým, jako je v podobných případech běžné, ke stanovení různých odpovědností za veškerou koordinaci, jakési společné operační centrum, které bylo na Ministerstvu obrany. Další jednání pak proběhlo ještě v prosinci před Vánocemi už za účasti příslušníků druhého jízdního pluku, tedy těch lidí, kterých se přesun přímo týká. Potom probíhala další pravidelná jednání a veškeré plánované aktivity byly konzultovány s příslušnými orgány státní správy, to znamená pohraniční policie, Policie ČR, resp. její dopravní části, Ředitelstvím silnic a dálnic apod., stejně tak jsme informovali s předstihem rámcově také veřejnost.

Jaký je přínos pro naši armádu takového přesunu? Je to v první řadě posílení nějakého elementárního partnerství armád obou států a nějakého kontaktu, včetně lidského atributu tohoto kontaktu, je to demonstrace interoperability společných vojenských činností, protože v řadě případů tam dochází k doplnění a k jakési vzájemné závislosti činností, dále výměna zkušeností pomocí již vámi zmíněného výcviku, a to se jedná o výcviky ve střelbě, v řízení bojových vozidel, ve společné pozemní přípravě, společná práce na přesunu v kolonách je také samozřejmě součástí nějakého výcviku a je to v neposlední řadě také prověření schopnosti poskytnutí podpory hostitelským státem, tzv. host nation, podle standardů NATO. ***

Minulý Nahoru Další