PČR, PS 2013-2017 | 44. schůze
Minulý Dolů Další

(15.00 hodin)

Poslankyně Miroslava Němcová: Tak ukazuje se, že byla potřebná debata ohledně bezpečnostních opatření, tak jak jsme ji navrhovali jako nový bod této schůze, a bohužel koalice ji zablokovala, protože i vaše obšírná odpověď, z které jste trochu utekl od toho podstatného, tedy do jaké míry slaďujete zahraniční politiku s prezidentem republiky, ukazuje tahle vaše odpověď, že jsme tu debatu potřebovali. Náš omezený čas nám k tomu dnes neposlouží.

Tedy jestliže mluvíte o tom, že je to prospěšné, že se s Čínou propojujeme nějak jinak, tak v podstatě souhlasíte, znovu se ptám, s výrokem o tom, že se v Číně máme učit, jak stabilizovat společenský řád? Tedy výrok Miloše Zemana.

A potom ještě, vzhledem k zahraniční politice by mě zajímalo, jak se díváte na fungování prezidentské kanceláře, kde už skoro nikdo nemá bezpečnostní prověrku. Naposled o ni přišel generál Pilc. Pan Mynář ji nezískal nikdy. Funguje tam pan Nejedlý, který zastupuje firmu Lukoil. Je tam čínský poradce, který je navázán na pana Tvrdíka, který je vaším poradcem.

Čili to jsou velmi vážné otázky, na které bychom potřebovali znát odpověď.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji paní poslankyni Němcové. Pan premiér má doplňující odpověď. Prosím, pane premiére.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji. To už je příliš mnoho nových otázek pro ten krátký čas, který je k dispozici. Nicméně já bych rád dokončil myšlenku, kde jsem byl přerušen. Prostě my jsme součástí Evropské unie, takže ovlivňujeme její politiku. Není to my a oni. My jsme EU také jako Česká republika, a pokud jsme v minulosti měli nějaké vztahy s Čínou, primárně to bylo na základě rozhodnutí naší vlády. A stejně tak pokud jsme se nyní rozhodli vztahy s Čínou, řekněme, dostat na nějakou průměrnou solidní evropskou úroveň, tak je to opět rozhodnutí naší vlády, a nemyslím si, že podléháme nějakému diktátu z jedné nebo z druhé strany. Nicméně je logické, že Česká republika koordinuje svoji zahraniční politiku v klíčových aspektech, že koordinujeme svoji bezpečnostní politiku v klíčových aspektech ať už s dalšími členy EU, nebo s dalšími členy Severoatlantické aliance.

Pokud jde o otázku slaďování zahraniční politiky s prezidentem republiky, my jsme zavedli formát, kdy se pravidelně scházejí nejvyšší ústavní činitelé České republiky, to je nová platforma, která tady v minulosti nebyla, shodou okolností dnes večer se uskutečňuje další naše jednání, a snažíme se koordinovat postoj České republiky k těm klíčovým zahraniční politickým tématům. Vláda se o koordinaci snaží, nicméně vláda nemůže korigovat autonomní vyjádření a vyjádření názorů prezidenta republiky, jehož mandát není odvozen od vlády, ale jehož mandát je odvozen od občanů, protože prezident republiky byl zvolen v přímé volbě.

Čína má vlastní politický ekonomický systém, který se odvíjí od její historie. Ten systém je samozřejmě odlišný od toho, jak máme nastavena pravidla v Evropě. V ČR máme demokratický právní stát, máme tady volnou soutěž politických stran, máme tady politickou demokracii. (Upozornění na čas.) Ten čínský režim je samozřejmě odlišný od našeho.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Děkuji. Budeme pokračovat další interpelací podle vylosovaného pořadí, interpelujícím poslancem na předsedu vlády je poslanec Stanislav Grospič. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Stanislav Grospič: Děkuji, pane místopředsedo. Vážený pane předsedo vlády, chtěl bych možná spojit několik podotázek do jedné interpelace a do jednoho dotazu na vás, které se týkají asociační dohody. Není to tak dlouho, několik dní, kdy v jedné z členských zemí Evropské unie proběhlo referendum, kde byl vyjádřen, bylo to v Nizozemí, nesouhlas s asociační dohodou, podle průzkumu se vyslovilo 60,1 % voličů. Pro jich bylo 38,1 % a účast byla 32,2 % voličů. Což tedy znamená, že tento výsledek je formálně stále, byť neoficiální, tak je závazný a musí jej nějakým způsobem vláda této členské země EU zohlednit.

Chtěl bych se zeptat, zda toto rozhodnutí ovlivní nějak pozici české vlády ve vztahu k Ukrajině, zejména k tomu, co se děje na Ukrajině a v ukrajinské vládě, která z valné části, byť teď v současné době v demisi, se nachází ve stavu, že ji tvoří řada členů, kteří buď nemají ukrajinské občanství, mají občanství třeba americké, nebo velice silně inklinují pravému sektoru, který, jak známo, se netají svými sympatiemi s banderovským hnutím a hnutím, které má velice blízko k fašizujícím tendencím, nebo přímo se nebojím říci, naplňují tu tezi o fašistických uskupeních. V této souvislosti se také chci zeptat, zda česká vláda zvažuje nějakou rozumnou míru své politiky, která by ukončila tu živenou antiruskou a protiruskou hysterii, která se odvíjí v České republice a zcela evidentně poškozuje obchodní zájmy ČR.

Měl jsem možnost se účastnit nedávno -

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Pane poslanče, budete to muset udělat až v doplňující otázce. Vyčerpal jste čas.

Poslanec Stanislav Grospič: Ukončím jednu větu, jestli dovolíte. ... 25. výročí fúze mladoboleslavské Škody s Volkswagenem, kde právě byla i vyzdvižena spolupráce s Ruskou federací, a myslím si, že toto je jeden z těch momentů, který může poškozovat české obchodní zájmy.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Netrapte mě. Pan premiér má svůj čas na odpověď k asociační dohodě Evropy s Ukrajinou. Prosím, pane premiére, máte slovo.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji. Vážené poslankyně, vážení poslanci, k čemu tedy došlo v Holandsku? V Holandsku mají nový zákon o referendu z roku 2015. Podle něj si občané mohou vyžádat konání referenda v tomto případě kdykoli do podpisu ratifikačních listin. Referendum v Holandsku tedy proběhlo, proběhlo i přesto, že obě komory holandského parlamentu již vyslovily souhlas s ratifikací této smlouvy o asociační dohodě s Ukrajinou, nicméně holandský premiér doposud nepřipojil svůj podpis k tomuto zákonu, a tím pádem ten zákon nemohl vstoupit v platnost.

Výsledky referenda jsou podle holandské legislativy poradní, tzn. nezavazují holandské orgány v dalším postupu. Nicméně vzhledem ke skutečnosti, že to referendum podle tamních pravidel bylo platné, musí být podle holandského práva asociační dohoda minimálně znovu projednána nizozemským parlamentem a samozřejmě nizozemská vláda a nizozemští představitelé musí přihlédnout k vůli, která byla vyjádřena občany, a bude teď na nich, aby informovali partnery v EU o tom, jaký chtějí zvolit další postup ze strany Holandska.

Je myslím také dobré připomenout, že všechny ostatní členské státy EU již podle informací, které mám k dispozici, ratifikační proces realizovaly, tzn. Holandsko je vlastně jediný stát v rámci Evropské unie, který teď na základě výsledků referenda zpochybnil ten ratifikační proces. Nicméně pro to, aby ta dohoda vstoupila v platnost, tzn. že stranami této dohody, asociační dohody s Ukrajinou, jsou vedle Evropské unie i členské státy, a tato dohoda vyžaduje ratifikaci všemi smluvními stranami a vstupuje v platnost teprve po uložení poslední ratifikační listiny, tzn. je potřeba zohlednit situaci, ke které došlo v Holandsku, a budeme muset v rámci Evropské unie hledat rozumné řešení. Minimálně do finálního prohlášení Holandska o dalšímu postupu bude asociační dohoda Evropskou unií i nadále prozatímně prováděna v rozsahu pravomocí, které má Evropská unie. Čili teď je před námi hledání právního řešení, otázka konzultací v rámci Evropské unie, a dá se předpokládat, že první návrhy po konzultacích mezi holandskou vládou a Evropskou unií budou zveřejněny pravděpodobně v červnu letošního roku.

Pokud jde ale o asociační dohodu s Ukrajinou a politiku české vlády, tak chci říci, že česká zahraniční politika klade důraz na stabilizaci Ukrajiny, klademe důraz na pokračování v nezbytných strukturálních reformách. A já jsem přesvědčený o tom, že pokud máme zájem na tom, aby na Ukrajině probíhaly politické a hospodářské reformy, které by směřovaly Ukrajinu k demokratickému právnímu státu, pak asociační dohoda mezi Ukrajinou a Evropskou unií je velmi dobrý nástroj pro to, aby Evropa mohla tyto pozitivní změny na Ukrajině podporovat. Čili je to jakýsi prostředek k tomu, abychom mohli uplatňovat - byť nepřímý - vliv na to, jaké změny se v ukrajinské společnosti a v ukrajinském státu realizují. ***

Minulý Nahoru Další