PČR, PS 2013-2017 | 42. schůze
Minulý Dolů Další

(18.00 hodin)
(pokračuje Klán)

Právě proto, že se bojím o Budvar, ale i o ostatní státní podniky, tak budu hlasovat, stejně tak jako, předpokládám, i celý poslanecký klub KSČM, pro vyjmutí Budvaru z registru smluv. A pokud bude devadesátka vetována, což se zatím nějakým způsobem nepředpokládá, tak samozřejmě podpořím i zkrácení lhůty na třicet dnů na projednávání ve výborech a předložím příslušný pozměňovací návrh, který bude vyjímat státní firmy z registru smluv.

Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji, pane poslanče. Mám zde tři faktické poznámky. Nejprve je přihlášen pan poslanec Stupčuk, po něm pan zpravodaj a po něm pan poslanec Kalousek. Prosím, pane poslanče.

Poslanec Štěpán Stupčuk: Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, vážený pane předsedající, je smutné, že tu máme vládní návrh novely zákona, který ještě nevstoupil v účinnost. Leccos to vypovídá o kvalitě legislativního procesu, který se vztahuje ke schválení tohoto zákona. To, co říká pan ministr, samozřejmě platí, je to pravda, ty argumenty jsou pro tu diskusi relevantní. Já jenom chci podotknout, že všechny tyto argumenty už zazněly při schvalování toho zákona. Nerozumím tomu, proč jsme tedy pak hlasovali pro tu konečnou podobu.

Také si nemyslím, že je vhodné, abychom k tomu přistupovali takto kazuisticky. Podle mě není z hlediska materiálního pojetí vztahujícího se k činnosti státních podniků a národního podniku rozdílu mezi Budvarem a státními podniky. Proto si myslím, že pokud chceme vést tu diskusi, tak bychom ji současně měli vést tak, abychom zahrnuli i ty státní podniky, popř. jiné státní organizace, kde mohou být tyto negativní dopady v podobě externalit vyplývajících ze schváleného zákona. V tomto smyslu si dovolím navrhnout ještě úvahu, zda by nebylo nejvhodnější uvažovat i o odložení účinnosti tohoto zákona tak, aby byl vytvořen časový prostor pro zmapování právě dopadů na jednotlivé státní organizace, zejména státní podniky a národní podnik Budvar, protože si myslím, že v této situaci by to bylo to nejzodpovědnější, než to takovýmto způsobem kazuisticky látovat a vyjímat třeba Budvar. Já si myslím, že pan ministr má ve svém rezortu nejenom národní podnik, ale i řadu státních podniků a i jiných státních organizací. Takže bych to bral za sebe jako námět. Děkuji.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám také děkuji. Nyní pan zpravodaj. Prosím.

Poslanec Jan Chvojka: Děkuji za slovo. Já jsem chtěl reagovat na ten drsný projev kolegy Klána a projev kolegy Stupčuka. Některé věci bych chtěl doplnit, některé nějakým způsobem opravit.

Tak za prvé samozřejmě, nebo ne samozřejmě, ale prostřednictvím pana předsedajícího na kolegu Stupčuka. Ten návrh není vládní, je to návrh poslanecký. Vláda se k němu vyjadřovala a měla (neměla?) negativní stanovisko, ale obsahově spíše záporné, jak už jsem říkal ve své úvodní řeči. Myslím si, že právě proto, že tam dala určité vodítko k tomu, co by mělo být ještě nějak upraveno, tak si myslím, že bychom neměli ten problém vyřešit jenom v rámci zrychleného prvního čtení, ale postoupit ten tisk minimálně do garančního výboru, kterým byl v minulém období ústavněprávní, a měl by jím i samozřejmě zůstat. Ono je určitým způsobem vtipné a možná i smutné, jak ten zákon, čím víc se blíží jeho účinnost, jak některé subjekty a koneckonců i novináři, protože třeba doporučuji velký, obsáhlý článek v pondělních Lidových novinách, na celou stránku, který se týkal registru smluv a který byl spíše negativní k této normě. Přitom dva roky předtím celou dobu psaly Lidové noviny skoro fanaticky na podporu tohoto zákona. Takže kdo by si chtěl přečíst něco o registru smluv jinak než viděno pozitivně, ať si pořídí pondělní Lidové noviny.

Chtěl bych ještě opravit pana kolegu Klána prostřednictvím pana předsedajícího. Zákon o registru smluv neobsahuje jediné slovo, jak říkal, výjimka ČEZ. Tam žádná výjimka pro ČEZ není. Je to prostě výjimka pro společnosti kotované na burze a nebrání samozřejmě žádnému jinému podniku ten zákon, pokud je to možné, aby se kotoval na burze, a z toho, z té povinnosti registrace v registru smluv, by vypadl také. Takže to je všechno, určité doplnění.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji. Nyní tedy s faktickou poznámkou pan předseda Kalousek. Prosím.

Poslanec Miroslav Kalousek: Děkuji za slovo. Dámy a pánové, velmi stručně. Inspiroval mě pan kolega Klán onou moudrou výzvou, abychom řešili příčiny, nikoli symptomy. Tou příčinou, přiznejme si, je fakt, že stále ještě náš stát vlastní pivovar. Stát, ať už ho vnímáme jako firmu, což je definice Ing. Babiše, nebo ať už ho vnímáme jako společenství lidí, což je definice prof. Weber, si lidé zřídili ze všech možných důvodů pro výkon veřejných služeb, ale určitě ne proto, aby vlastnil pivovar a vařil spodně kvašený ležák. To je prostě činnost nad rámec funkce státu. A více než dvacet let se někteří z nás snažili marně o odstranění tohoto systémového nedostatku a ať zleva, nebo zprava jsme vždycky narazili na odpor. I kovaní členové ODS vždy křičeli: Ne, nikdy! Budvar jako národní stříbro prodat nesmíme!

Když to tedy nejde tímto způsobem, zkusme ty symptomy v duchu politiky posledních dní opravit zpětným chodem - znárodněme Prazdroj, Nošovice, Staropramen, řetězce Lobkowicz, všechno to bude státní, to znamená bude to podléhat registru smluv, a pak budou ty pivovary zveřejňovat své smlouvy v plně konkurenčním prostředí a nedojde k žádné komparativní nevýhodě. Buď práci čest!

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Další faktickou poznámku má nahlášenou pan poslanec Jan Zahradník. Prosím.

Poslanec Jan Zahradník: Vážený pane místopředsedo, já se k tomu chci vyjádřit. Určitě dlouholetí členové ODS, kteří jsou jihočeskými politiky, kteří se pořád cítí být jihočeskými politiky, což pan předchozí mluvčí určitě už není, jsou si jisti, že jakmile se na setinu vteřiny národní podnik Budvar pustí z tohoto statutu a bude se transformovat na akciovou společnost, aby mohl být prodán, tak v této setině vteřiny na něj skočí právníci Anheuser-Busch a jako do tučné kořisti se do něj zakousnou a bude po něm veta. Proto si myslím a proto trvá moje přesvědčení, že jihočeský Budvar musí zůstat národním podnikem a že se nesmí privatizovat. Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji. Další s přednostním právem se hlásí pan ministr zemědělství Marian Jurečka. Prosím, pane ministře.

Ministr zemědělství ČR Marian Jurečka: Tak já bych chtěl zareagovat na několik věcí, které zde zazněly. Předně pan ministr zemědělství nespal. Tam se prostě stala chyba, kterou poctivě přiznávám, kdy se nestihl načíst včas - a za to mohou moji kolegové z rezortu a dlouho jsem si to s nimi vyříkával - pozměňovací návrh tehdy ještě v Poslanecké sněmovně, aby Budvar už tehdy byl vyjmut. Nicméně pak jsme intenzivní komunikací se o to snažili v Senátu, který tomuto vyhověl, ale bohužel tam přidal i některé jiné části, které potom Poslanecká sněmovna tady odmítla přijmout. Proto jsme dospěli do této fáze, kdy předkládám poslaneckou novelu tohoto zákona.

Nicméně v praxi jsem se snažil tady vysvětlit to, že pro ten Budvar je opravdu problém umět vyhovět dikci zákona v tom, co se tedy smí a nesmí zveřejňovat, co je údaj, který můžeme začerňovat a který ne, protože i ta povaha smluv a textů může být tím, co je klíčové pro budoucnost Budvaru. A já musím říct, že jsem nechtěl dojít do té fáze, abychom tady vedli diskusi nad jinými podniky, protože k tomu by se měli postavit čelem rezortní ministři, kteří by se možná k tomu tady teď měli vyjádřit za tyto rezorty, mně ta diskuse nepřísluší, nicméně já se snažím tady hájit Českou republiku a Budvar jako takový.***

Minulý Nahoru Další