PČR, PS 2013-2017 | 42. schůze
Minulý Dolů Další

(15.00 hodin)

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Teď dorazila omluva pana poslance Šrámka, který se omlouvá od půl třetí do 17 hodin.

Prosím pana poslance Hovorku, připraví se pan poslanec Korte.

Poslanec Ludvík Hovorka: Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, návrh zákona, který má spustit Národní zdravotnický informační systém, který byl včera propuštěn, nebo schválen Poslaneckou sněmovnou ve třetím čtení a poslán do Senátu, není připraven v souladu se zákonem 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy. Ministerstvo zdravotnictví je ale podle § 5 zákona 365/2000 Sb. jako orgán veřejné správy povinno zajistit, aby vazby jím spravovaného informačního systému na informační systémy jiného správce byly uskutečňovány prostřednictvím referenčního rozhraní s využitím datových prvků vyhlášených ministerstvem a vedených v informačním systému o datových prvcích. Způsobilost informačního systému k realizaci těchto vazeb je povinno prokázat atestem. Zákon tedy předběhl kroky, které měly být učiněny již dříve. Celá příprava datové struktury včetně připravovaných úřednických agend měla a musí být posouzena Ministerstvem vnitra. Do Národního zdravotnického informačního systému musí být data o fyzických osobách ukládána zásadně s anonymními bezvýznamovými identifikátory, které dovolují dostatečnou míru anonymity pro zpracování statistických dat a současně v oprávněných případech dovolují se přes základní registry doptat na konkrétní osobní údaje osoby, o které příslušný záznam je veden. Současně musí být občanům umožněno se dozvědět, kdo si informace o nich zjišťoval z titulu jaké agendy, což je základní princip eGovernmentu uplatňovaný Ministerstvem vnitra ČR.

Zákon 365/2000 Sb. zaručuje, že se občan dozví, kdo a za jakým účelem potřeboval jeho osobní údaje. Ministerstvo zdravotnictví však nepostupovalo v připomínkovém řízení podle zmíněného zákona, a proto novela obsahuje rodná čísla. Systém sběru dat v tomto rozsahu a v této struktuře by při řádném připomínkovém řízení ve smyslu dodržení pravidel zákona o informačních systémech (upozornění na čas) nikdy nemohl projít. Prosím tedy o prověření, jak je to možné, že při (nesrozumitelné) řízení se nepostupovalo podle pravidel eGovernmentu a nebyly uplatněny principy, které jsou stejné pro všechny jiné informační systémy. Děkuji za pozornost.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Dalším bude pan poslanec Korte, ale ten není přítomen. V tom případě pan poslanec Holeček.

Poslanec Radim Holeček: Vážený pane ministře, interpeluji vás ve věci nového zdravotnického registru. Pro mne jako pro předsedu podvýboru pro ochranu soukromí je bezpečné zacházení s citlivými údaji vždy na prvním místě. Chtěl bych objasnit dvě věci. První - jakým způsobem se s těmito daty bude zacházet? Budou spojeny citlivé údaje s rodným číslem, nebo budou anonymizovány? Druhá věc, která mě zajímá: Jací lidé budou k těmto datům mít přístup a jací lidé s nimi budou moci manipulovat? Děkuji za odpověď.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Dalším bude pan poslanec Seďa.

Poslanec Antonín Seďa: Děkuji, pane předsedo. Vážený pane ministře, Ministerstvo obrany již od září roku 2014 vypisuje, ruší a znovu zadává tendr na pět vyprošťovacích vozidel. Po zrušení výběrového řízení dostal tuto zakázku Vojenský technický ústav, kdy původní zadání bylo v souladu se stanoviskem Úřadu pro hospodářskou soutěž. Nicméně poté se změnou číslo 3 vrátil tendr do původní roviny, kdy byl upřednostněn podvozek jednoho výrobce. Já osobně nemám nic proti tomu, aby byl zvýhodněn český výrobce, když je armáda spokojena s jeho výrobky. Problém vidím v tom, že namísto přímého kontraktu s tímto výrobcem stanovujete požadavky na konkrétní technické řešení, čímž dochází k porušení jedné ze základních zásad zadávacího řízení. Z tohoto pohledu se ptám, pane ministře, zda celý proces tendru nemohl být řešen jiným, daleko transparentnějším způsobem a proč o této změně nákupu nebyl informován příslušný podvýbor výboru pro obranu, který má armádní akvizice ve svém portfoliu. Děkuji za vaši odpověď.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji, pan ministr je přítomen, takže odpoví.

Ministr obrany ČR Martin Stropnický: Děkuji, pane předsedo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, požadavek na pořízení vyprošťovacích vozidel byl již plánován v rámci programu přezbrojení armády ČR obrněnými transportéry, schválený vládou ČR v roce 2009. Čili je to záležitost, která má svůj příběh. Vzhledem ke snížení zdrojového rámce rozpočtu MO byla tato akce v srpnu roku 2011 zrušena a opětovný požadavek na nákup vyprošťovacích vozidel byl definován v investičním záměru schváleném 19. 12. 2013. Na základě toho byla vyhlášena veřejná zakázka v užším řízení. Vzhledem k podaným námitkám napadajícím požadavek zadavatele pořídit předmětná vozidla na strojovém spodku TATRA byla veřejná zakázka v lednu 2015 zrušena, byl podán podnět na ÚOHZ. Zadavatel proto před rozhodnutím ÚOHZ zakázku zrušil.

Armáda ČR nadále na tomto požadavku trvala z důvodu jednotného logistického zabezpečení, a to co se týče jak náhradních dílů, tak vyškolených specialistů a vojenských útvarů. Jen armáda ČR používá více než dva tisíce kusů různých typů techniky na stejných či obdobných podvozcích TATRA. Čilí více než dva tisíce. Co se týče terénních nákladních vozidel pro nejtěžší podmínky provozu, je převážná část těchto vozidel v ČR na zmíněných podvozcích TATRA. Například je používá i integrovaný záchranný systém nebo některé těžařské společnosti. Společnosti TATRA se, jak známo, se svými produkty podařilo proniknout i na některé zahraniční trhy, například Indie, Polska, některých států v Perském zálivu. Na těchto podvozcích jsou i aktuálně zvažována velitelsko-štábní vozidla TITUS od francouzského výrobce Nexter nebo VEGA, český výrobce SVOS.

Zadavatel v předmětné interpelaci (?) uvádí, že postupoval v souladu se zákonem o veřejných zakázkách, když zadal veřejnou zakázku na pořízení vyprošťovacích vozidel státnímu podniku. Jelikož bylo poptáváno vozidlo, které svými vlastnostmi bylo jedinečné, doposud se na trhu nevyskytující, došlo k oslovení státního podniku, a dále i z důvodu specifických požadavků armády na toto vozidlo, u kterých bude nutno ověřit, zda jsou splnitelné, respektive proveditelné. Byl tedy osloven Vojenský technický ústav, státní podnik, který má možnost vývojově posoudit a zajistit jejich technickou proveditelnost. K tomuto je určena i první etapa plnění, v rámci které bude dodáno 3D zobrazení včetně technické dokumentace vozidla, vše po oponentním připomínkovém řízení. Hlavní podíl Vojenského technického ústavu tedy především spočívá ve stanovení konstrukčního řešení a konečné konfigurace vyprošťovacích vozidel. Z uvedeného je jednoznačně zřejmé, že státní podnik vkládá do předmětu plnění své know-how. Vojenskému technickému ústavu byla již v minulosti zadána obdobná veřejná zakázka na pořízení dílenských vozidel. Oba typy vozidel na sebe svým účelem, kterým je technické zabezpečení provozu a používání kolových bojových vozidel a kolových obrněných transportérů, navazují.

Děkuji za pozornost.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Pan poslanec si přeje položit doplňující dotaz. Prosím, máte slovo.

Poslanec Antonín Seďa: Děkuji za slovo. Pane ministře, já rozumím tomu, že v minulosti i v současnosti je nedostatek financování na modernizaci armády. Rozumím tomu, že je snaha o unifikaci vozidel či jejich částí. Trošku nerozumím té jedinečnosti vozidla, protože v armádách NATO myslím mají zkušenosti s těmito vyprošťovacími vozidly. Ale podporuji vaši snahu pomoci státním podnikům zřizovaným Ministerstvem obrany a je dobře, že VTÚ udělá posouzení technické proveditelnosti. Nicméně se trochu obávám, že nastavené procesy pro nákup vojenské techniky či výstroje se trošku vracejí do dříve vyježděných kolejí. Tím mám na mysli požadavek na dostatek peněz a kupování a kupování. Vždyť i nová koncepce výstavby armády ČR je z mého pohledu hlavně souhrn potřebných akvizic bez potřebného zdůvodnění priorit k rozvoji schopností. ***

Minulý Nahoru Další