PČR, PS 2013-2017 | 39. schůze
Minulý Dolů Další

(16.50 hodin)

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Prosím, pane ministře, vaše doplňující odpověď.

Místopředseda vlády ČR a ministr financí Andrej Babiš: Dobře. V tom případě vás poprosím, kdybyste mohl zorganizovat schůzku a kdyby všichni přišli: Agrární komora, pozemkový úřad, zemědělci. A já připravím naše úředníky, a řekneme si to za stolem v přímém přenosu. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu ministrovi za tento přístup i jeho odpověď.

Jedenáctou interpelaci přednese pan poslanec Ludvík Hovorka, který bude interpelovat nepřítomného ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka ve věci ochrany citlivých dat občanů. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Ludvík Hovorka: Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, Národní zdravotnický informační systém má být centrálním úložištěm veškerých detailních informací o zdravotním stavu, sociálních poměrech a zaměstnání každého z nás. Po schválení tohoto zákona se mají sbíhat údaje ze všech zdravotnických registrů a veškeré lékařské zprávy spolu s rodnými čísly na Úřadu pro zdravotnické informace a statistiku.

Můžete mi prosím vysvětlit, proč je nutno veškeré citlivé údaje, například o psychických problémech, o urologických, sexuálních, potratech, zkrátka o všem, co je zaznamenáno ve zdravotnické dokumentaci včetně bydliště a rodného čísla, posílat do jednoho místa a jak tyto údaje pomohou řešit kvalitu, dostupnost, bezpečnost, optimalizaci péče a optimalizaci sítě poskytovatelů? Kde v zákoně je stanoveno, jaké bude postavení technického provozovatele systému a jeho zaměstnanců a s tím spojená ochrana citlivých dat? Jak budou jednotlivá citlivá data zvlášť legislativně ochráněna před zneužitím? Jak budou mít osoby, které budou povolovat přístup do registrů, stanovenu povinnost posuzovat proporcionalitu poskytování osobních údajů jiným osobám vzhledem i informačnímu sebeurčení osob? Jak budou mít osoby, pacienti, zajištěn přístup ke svým datům, která mají o nich být zpracovávána? Proč se neřídí zdravotnický informační systém stejnými přísnými pravidly jako jiné základní registry? Proč jsou data o řidiči auta z pohledu bezpečnosti silničního provozu chráněna lépe než daleko citlivější data zdravotní? Proč se pro řízení ekonomiky nevyužívají existující data ze zdravotních pojišťoven? Proč je pro nový systém DRG nutno veškeré informace o zdravotním stavu, sociální a pracovní anamnéze spojovat výhradně s rodnými čísly a ne anonymním identifikátorem? Proč je nutno teď rychle a překotně schválit tento sněmovní tisk, propojit všechny databáze, a teprve potom připravit kvalitní zákon? Nemyslíte si, že v případě NZIS musí být úplně stejný režim jako u jiných registrů podle zákona o základním registru číslo 111/2009 Sb.? Že musí být oddělena agenda a správa dat?

Zákon o základních registrech určuje definice registru, rozsah shromažďovaných dat, vazby mezi agendami, evidenci přístupu k datům, správce agend a mimo jiné i vedení záznamů o událostech souvisejících s provozováním zdravotních registrů. Musí být zřejmé, kdo, kdy, co a za jakým účelem v systému s daty dělal. Toto bohužel ve sněmovním tisku 614 naprosto chybí a odkaz na důvodovou správu nestačí.

Děkuji za odpověď.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu poslanci. Dvanáctou interpelaci přednese pan poslanec Jiří Zlatuška, který bude interpelovat pana vicepremiéra Pavla Bělobrádka ve věci podvodů spojených s veřejným financováním. Prosím, pane poslanče.

Poslanec Jiří Zlatuška: Vážený pane předsedající, interpeluji nepřítomného pana vicepremiéra Pavla Bělobrádka stran dvou problémů, které se v nedávné době objevily v médiích, informace o nich, a které ukazují, že ve financování výzkumu založeném na poskytování veřejných financí za vykázané výsledky může docházet k systematickým podvodům a neoprávněnému čerpání, vydávání těchto prostředků.

Jeden z těch problémů se týká patentového sporu o lék Hemagel, kde není podstatné, kdo vlastní patent, ale je podstatné, že v tom sporu se objevila informace, podal ji ředitel Ústavu makromolekulární chemie pan František Rypáček, že původní výsledek byl vykázán pouze formálně proto, aby byl... přihláška patentu byla podána jen proto, aby byl vykázán výsledek v grantovém projektu. Říká, že ty údaje nebyly pravdivé, přihláška byla stažena a poté nahrazena jinými autory a z toho pramení soudní spor, který z hlediska tohoto problému není podstatný.

Jiná záležitost stejné povahy jsou publikace v takzvaných predátorských časopisech, nebo informace o tom, že existují instituce, které platí speciální stipendia za jakési fiktivní publikace v nakladatelstvích, která publikují cokoliv, ale poté na základě vykazovaných publikací jsou přijímány veřejné prostředky na institucionální podporu výzkumu a vývoje. (Upozornění na čas.)

Oba tyto problémy ukazují, že existuje problém fiktivního vykazování, a ptám se na to, jak je kontrolován, kdo konkrétně tyto věci kontroloval a jaké jsou z toho vyvozovány důsledky.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji. Pane poslanče, bude vám odpovězeno písemně.

Přikročíme k 13. interpelaci. Pan poslanec Jiří Petrů bude interpelovat pana ministra kultury Daniela Hermana ve věci přístupu Ministerstva kultury ke zpracování územních plánů obcí. Prosím.

Poslanec Jiří Petrů: Děkuji. Vážený pane ministře, dnešní má interpelace se týká přístupu pracovníků Národního památkového ústavu a Ministerstva kultury k novelizovaným územním plánům obcí a měst Lednicko-valtického areálu, především však Lednice a Valtic. Pokud se týká Lednice, žaloba obce ve věci pořizování nového územního plánu leží u Městského soudu v Praze, a tudíž se k tomuto územnímu plánu nebudu vyjadřovat. Zastupitelstvo obce Lednice je odhodláno obrátit se i na Ústavní soud. Postupem pracovníků Ministerstva kultury však k podobnému závěru spěje i územní plán města Valtice. Z důvodu časového omezení uvedu nyní pouze jeden důvod.

V roce 2000 byl pořízen a schválen územní plán města Valtice s obchvatem města. Byla respektována trasa i umístění stavby dle požadavků tehdy Státního památkového ústavu i Ministerstva kultury a tyto subjekty neměly k obchvatu výhrady. Po dobu 15 let byly vynaloženy miliony korun ze strany města a státu na zajištění pozemků a provedení pozemkových úprav, aby dnes při pořizování nových aktualizovaných územních plánů přišlo Ministerstvo kultury se šíleným nápadem dát obchvat kolem Valtic do tunelu, a to pod zástěrkou ochrany Bezručovy aleje. Nejenže je to dopravní nesmysl, kdy by obchvat neplnil jeden ze základních požadavků, což je napojení na silnici do Valtic a Lednice, ale, a to je ještě horší, znamenal by totální devastaci širokého okolí této aleje v rozsahu stovek metrů.

Vážený pane ministře, proč Národní památkový ústav a Ministerstvo kultury podporují výstavbu tunelu Blanka ve Valticích, v Lednicko-valtickém areálu zapsaném v seznamu kulturního a přírodního dědictví UNESCO? Za druhé: Proč pracovníci Národního památkového ústavu a Ministerstva kultury prosazují naprosto nesmyslně betonovou lobby v době, kdy platí územní plán s obchvatem schváleným v roce 2000 bez připomínek orgánů památkové péče a bez připomínek zástupců UNESCO? Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji, pane poslanče. Poprosím pana ministra kultury o odpověď. Prosím, pane ministře, máte slovo.

Ministr kultury ČR Daniel Herman: Děkuji, pane předsedající. Kolegyně, kolegové, pane poslanče, Lednicko-valtický areál je mimořádně hodnotný krajinný celek o rozloze více než 283 km čtverečních. Jedná se o světově unikátní komplex komponované krajiny a architektury, zámků, loveckých zámečků, vyhlídek a různých krajinotvorných prvků. V roce 1992 bylo území Lednicko-valtického areálu prohlášeno krajinnou památkovou zónou. V roce 1995 byly zámky v Lednici a Valticích prohlášeny národními kulturními památkami a v roce 1996 byl areál právě pro svoji mimořádnou světovou hodnotu zapsán na seznam světového přírodního a kulturního dědictví UNESCO.

Ministerstvo kultury se v rámci své příslušnosti vyjadřuje ke všem územním plánům obcí, které se nacházejí na území Lednicko-valtického areálu. V nedávné minulosti to bylo například u obcí Sedlec u Mikulova, Hlohovec, Valtice nebo Břeclav. Své stanovisko musí vždy zpracovat s ohledem na dodržení podmínek, které jsou pro ochranu a zabezpečení památkových hodnot zóny, respektive památky světového dědictví UNESCO stanoveny ve vyhlášce číslo 484/1992 o prohlášení Lednicko-valtického areálu na jižní Moravě za památkovou zónu. ***

Minulý Nahoru Další