PČR, PS 2013-2017 | 39. schůze
Minulý Dolů Další

(13.40 hodin)

Poslanec Vlastimil Vozka: Pane místopředsedo, děkuji za slovo. Konstatuji tedy, že sněmovní tisk 425 prošel legislativním procesem, jak jste uvedl ve svém úvodním slově k tomuto tisku. 28. ledna 2015 jsme schválili zkrácení lhůty, což vše umožňuje, abychom dnes řádně tento sněmovní tisk projednali. Všechny pozměňovací návrhy a všechno je předmětem tisku 425/4. Proto můžeme přistoupit k proceduře, která není složitá, a to je prvním hlasováním o komplexním pozměňovacím návrhu, který schválil ústavněprávní výbor na své 50. schůzi dne 14. ledna, a hlasováním o zákonu jako celku.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Myslím, že není potřeba hlasovat. Je to jednoduchá záležitost. Pokud nikdo nic nenamítá proti postupu předsedajícího, budeme nyní hlasovat o komplexním pozměňovacím návrhu. Stanovisko zpravodaje je souhlasné. Pan navrhovatel se ve svém vystoupení v rozpravě vyjádřil také souhlasně. Jestli to chcete zopakovat, pane poslanče? (Navrhovatel souhlasí.)

Rozhodneme v hlasování pořadové číslo 197, které jsem zahájil, a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám.

V hlasování pořadové číslo 197 z přítomných 162 pro 141, proti nikdo. Návrh byl přijat.

Protože to byl jediný pozměňovací návrh a ten byl vyčerpán, přikročíme k hlasování o celém návrhu zákona.

Přednesu návrh usnesení: "Poslanecká sněmovna vyslovuje souhlas s návrhem poslanců Petra Fialy, Zbyňka Stanjury, Pavla Blažka, Jany Černochové a dalších na vydání zákona, kterým se mění zákon č. 96/1993 Sb., o stavebním spoření a státní podpoře stavebního spoření a o doplnění zákona ČNR č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů, ve znění zákona ČNR č. 35/1993 Sb., podle sněmovního tisku 425, ve znění schváleném Poslaneckou sněmovnou."

Zahájil jsem hlasování pořadové číslo 198 a ptám se, kdo je pro. Kdo je proti? Děkuji vám.

Hlasování pořadové číslo 198. Z přítomných 163 poslanců pro 147, proti nikdo. Návrh byl přijat. Konstatuji, že s návrhem zákona byl vysloven souhlas.

Děkuji zástupci navrhovatelů, děkuji panu zpravodaji a končím bod 177.

Můžeme pokračovat bodem

152.
Vládní návrh zákona, kterým se mění zákon č. 218/2000 Sb., o rozpočtových
pravidlech a o změně některých souvisejících zákonů (rozpočtová pravidla),
ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony
/sněmovní tisk 546/ - třetí čtení

Děkuji panu místopředsedovi vlády a ministru financí Andreji Babišovi, že už je u stolku zpravodajů, stejně tak jako zpravodaj garančního rozpočtového výboru poslanec Roman Kubíček. Pozměňovací návrhy jsou uvedeny ve sněmovním tisku 546/4, který byl doručen dne 20. ledna 2016, tedy včas pro dnešní jednání. Usnesení garančního výboru pak bylo doručeno jako sněmovní tisk 546/5.

Ptám se pana navrhovatele, jestli se hlásí o slovo. Má zájem. Prosím, pane místopředsedo vlády, máte slovo. Prosím Sněmovnu o klid.

Místopředseda vlády ČR a ministr financí Andrej Babiš: Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, dovolte mi, abych uvedl návrh novely rozpočtových pravidel.

Předložený návrh zákona obsahuje zejména ustanovení, která rozšiřují výčet subjektů Státní pokladny, konkrétně se jedná o Všeobecnou zdravotní pojišťovnu, ostatní zdravotní pojišťovny, svazy zdravotních pojišťoven a Správu železniční dopravní cesty, a ustanovení, která s tímto rozšířením souvisí. Vzhledem k tomu, že v rámci druhého čtení byla téměř výhradně diskutovaná problematika související s podřazením účtu zdravotních pojišťoven pod souhrnný účet Státní pokladny, chtěl bych proto zde nyní dovysvětlit některé otázky a ujistit vás, že obavy vyjádřené některými z vás nejsou namístě.

Za prvé, k otázce oddělenosti státního rozpočtu od systému veřejného zdravotního pojištění. Tady vystoupili kolegové Kučera a Heger.

Těžko lze striktně oddělovat státní a ostatní veřejné prostředky. Soustava veřejných rozpočtů je se státním rozpočtem těsně propojena. Stát navíc ostatní veřejné subjekty kontroluje, nastavuje jim pravidla hospodaření a toto je jedno z nich. Stát dotuje systém víc než z jedné čtvrtiny. Tato dotace roste absolutně relativně. Pokaždé, když některá zájmová skupina ve zdravotnictví požaduje více prostředků, požaduje zároveň zvýšení této dotace ze státního rozpočtu.

Za druhé, k otázce obav, že stát bude využívat peníze určené na péči na financování státního dluhu, vystoupili kolegové Marková, Heger, Vilímec.

Toto je stejně nesmyslný argument jako tvrzení, že peníze na péči nyní využívají komerční banky k investování a úvěrování klientů. Prostředky nadále zůstanou ve vlastnictví zdravotních pojišťoven a nehrozí, že by je nebylo možné použít na péči.

Za třetí, k otázce obav, že bude ohrožena platební schopnost zdravotních pojišťoven v souvislosti s oprávněním Ministerstva financí stanovovat pojišťovnám termín a rozsah plateb. Připomínky byly ve zdravotním výboru - pan Hovorka a pan Skalický.

Záměrem Ministerstva financí není, aby zdravotní pojišťovny neměly prostředky na platby nemocnicím a lékařům. Komerční banky jim dnes přece také stanovují, stejně jako jiným klientům, limity na bezhotovostní i hotovostní operace. Například není možné, aby si zástupce pojišťovny šel vybrat miliardu korun bez předchozího ohlášení v hotovosti. I bankám se musí nahlašovat mimořádné výběry či nadlimitní platby dopředu, aby prostředky byly včas a v určité výši připraveny. Ministerstvo financí má již více než deset let oprávnění stanovovat termíny a rozsah platebního režimu všech výdajů státního rozpočtu a povolovat jeho výjimky. Sem náleží například i platba za státní pojištěnce nebo výdaje na důchody. Toto oprávnění nikdy v historii neohrozilo hladkou realizaci platebního styku státu.

Za čtvrté, k otázce obav, že se jedná o skrytou cestu a další krok ke zrušení plurality zdravotních pojišťoven, vystoupili kolegové Stanjura, Heger, Marková.

Ministerstvo financí žádné takové záměry nemá. Stane se pouze to, že místo komerčních bank bude vést účty Česká národní banka. To nijak neomezuje hlavní činnost pojišťoven na smlouvání a zaplacení kvalitní a dostupné péče pro svoje pojištěnce. Kromě toho nabízíme nástroj k posílení konkurence pojišťoven prostřednictvím fondu prevence.

Za páté, k otázce obav, že zaměstnanecké pojišťovny nebudou mít na preventivní programy. Zdravotní výbor - pan Hovorka. (V sále je velký hluk!)

U zaměstnaneckých pojišťoven činí aktuálně úrokové příjmy průměrně jen zhruba jednu desetinu zdrojů na financování preventivních programů, klesají úrokové sazby. Takže se bude jednat o nevýznamný výpadek. Nicméně i tak navrhujeme v novele zákona o zaměstnaneckých pojišťovnách dva nové zdroje fondu prevence: převod promile ze základního fondu.

Místopředseda PSP Vojtěch Filip: Pane místopředsedo vlády, já vás přeruším a požádám sněmovnu o klid. Tentokrát by se měl ztišit pravý kout. Děkuji. Můžete pokračovat, pane místopředsedo.

Místopředseda vlády ČR a ministr financí Andrej Babiš: Tam je úspora na poplatcích za bankovní služby z tohoto fondu a neomezený převod z provozního fondu. Čím efektivněji bude pojišťovna zajišťovat svůj provoz, tím více může přidat na preventivní programy.

Za další, k otázce obav z toho, že dojde k poklesu komfortu plátců pojistného, vystoupil pan poslanec Stanjura.

Na pobočkách pojišťoven budou moci plátci pojistného i nadále platit kartou prostřednictvím terminálu některé z bank, aniž by k tomu potřebovala pojišťovna účet v bance. Bude možné nadále přijímat hotovost. Vkládat ji bude možné na účty u České národní banky prostřednictvím poboček komerční banky i tam, kde nesídlí pobočka České národní banky.

Za další, k otázce obav, že hrozí výpadky pojistného. Připomínka zdravotního výboru - pan kolega Hovorka.

Výpadky mohou hrozit u těch plátců, kteří nezaregistrují změnu. Proto navrhujeme přechodné období pro příjmové účty. U specifických případů, například dlouholeté exekuce, je možná dlouhodobější výjimka.

Za další, k otázce obav z toho, že Česká národní banka nebude nové povinnosti zvládat. Připomínka zdravotního výboru - pan Hovorka.

Pokud Česká národní banka nyní zvládá obsluhovat Českou správu sociálního zabezpečení, která eviduje stejné množství plátců pojistného jako všechny pojišťovny dohromady, ještě více příjemců dávek by neměl být problém.

K otázce obav, že změna bude stát zdravotní pojišťovny hodně peněz. Připomínka zdravotní výbor - kolega Hovorka.

Náklady budou jednorázové kvůli informování plátců o změně úprav systému ICT. Budou se však pohybovat v řádu několika málo procent celkových provozních nákladů, navíc pojišťovny upravují své ICT systémy prakticky neustále. ***

Minulý Nahoru Další