PČR, PS 2013-2017 | 39. schůze
Minulý Dolů Další

(15.40 hodin)

Předseda PSP Jan Hamáček: Také děkuji. Než budeme pokračovat, přečtu došlé omluvy. Omlouvá se pan ministr obrany z odpoledního jednání ze zdravotních důvodů. Omlouvá se pan poslanec Fiedler od 19. hodiny do konce jednacího dne z pracovních důvodů. Omlouvá se pan poslanec Horáček mezi 18.45 a 21. hodinou z pracovních důvodů. A pan poslanec Gabal se omlouvá mezi 15 a 16.30. Tolik tedy omluvy.

Mám zde dvě faktické poznámky. Po nich s přednostním právem vystoupí paní ministryně. Nejprve pan poslanec Adamec, potom pan poslanec Okleštěk a potom paní ministryně.

Poslanec Ivan Adamec: Dobré odpoledne, dámy a pánové, ještě jednou. Zareagoval bych na ty poplatky, za podněty.

Ano, je potřeba říct, že pan Rafaj s tím přišel i jako s požadavkem, mám pocit i na našem hospodářském výboru, nicméně až když tam mu začalo řádit občanské sdružení Oživení. My, co jsme upozorňovali, že ten problém tady je roky, že se to zneužívá k politickým bojům, a nejenom politickým, ale i obchodním bojům na tom ÚOHS, tak na to slyšet nechtěl.

Co se týká výše poplatku, já si myslím, že to musí řešit ministerstvo, to se nedá řešit pozměňovacím návrhem. Protože jiný případ je, když žádá fyzická osoba, která mimochodem má na to podle mě právo, protože se jedná o hospodaření s veřejnými prostředky, a něco jiného je, když se bude dotazovat právnická osoba. Myslím si, že tohle je opravdu citlivá záležitost, a tady je potřeba k tomu přistupovat velmi s rozmyslem. Ale rozhodně říkám, že poplatky by byly namístě.

Ještě jedna připomínka. Padlo tady "zaknihované akcie". Já k tomu chci také něco říct, protože když jsme tento zákon schvalovali, že firmy, které chtějí dosáhnout na veřejné peníze, musí mít zaknihované akcie, tak jsem upozorňoval na to, že zaknihovaná akcie je něco jako centrální registr, ale s tím rozdílem, že za zaknihovanou akcii akciové společnosti platí docela slušný balík peněz, za to vedení v rejstříku, nejenom za to, že jednou se tam přihlásí, že to tam jednou nahlásí, ale každý rok to stojí strašné prachy. Ty peníze jdou dokonce do zahraničí. Vůbec to nespravuje Česká republika nebo vlastníci z České republiky.

A teď tady máme další výjimku, která tady už jednou prošla, nějakým nedopatřením se to sem vrací zpátky. Tehdy se to neobjevilo v tom zákoně v písemné podobě, co se týká zemědělských podniků. Myslím, že tady by stálo fakt za úvahu, jestli by neměl zvítězit zdravý rozum, zda akcie na jméno nejsou prostě to dostatečné, co od akciových společností budeme chtít, pokud budeme chtít znát jejich vlastnickou strukturu. (Předsedající upozorňuje na čas.) Děkuji.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Pan poslanec Okleštěk.

Poslanec Ladislav Okleštěk: Pěkné odpoledne všem kolegům. Pane předsedající, členové vlády, kolegyně a kolegové, já jsem jeden z těch, kteří se dali dohromady a navrhli jsme pozměňovací návrh ve vztahu k poplatku, a to ve výši 10 tisíc korun. Považuji to za správné řešení, považuji tento krok i z hlediska částky za přiměřený, protože je to částka, která bude nutit podávající zvažovat, jestli vůbec podnět podat, nebo ne, jestli to pro ně má význam. Myslím si, že to má regulační roli a nebude přetěžován ÚOHS právě nesmyslnými podáními v řádech stovek, ne-li tisíců. Z tohoto důvodu za tímto pozměňovacím návrhem pořád stojím a pevně věřím, že v Poslanecké sněmovně projde. Děkuji.

Předseda PSP Jan Hamáček: Také děkuji. Nyní si s přednostním právem přeje vystoupit paní ministryně.

Ministryně pro místní rozvoj ČR Karla Šlechtová: Vážený pane předsedo, vážené dámy poslankyně, vážení páni poslanci, budu zatím reagovat na vše řečené nyní.

Chtěla bych na úvod sdělit, že osobně jsem komunikovala s mnohými z vás, se svými kolegy, často jste si i vyžádali mé zaměstnance, aby vám spoustu věcí vysvětlili, řešili jsme opravdu enormní detaily, vysvětlovali jsme vám, jak jsme postupovali, a podobně. Na otázku, která zde padla, proč se začalo s tímto novým zákonem pozdě, vám odpovím: Já nevím, nebyla jsem ministryní. Já to nevím, ale byli jste to vy, kdo tady schválil novelu zákona o veřejných zakázkách, jejímž účelem a výrazným dopadem bylo pouze to, že se nevylučuje a nemusí se rušit výběrové řízení, když je jeden zadavatel. Senát nám vrátil novelu zpátky, takže jsme se zdrželi ještě o dva měsíce s tím, že se zvýšily vícepráce z 20 na 30 %.

Já jsem nastoupila na ministerstvo a hned po nástupu se začalo pracovat na novém zákoně. Tento zákon vznikl za osm měsíců a byl projednán se všemi, Svaz měst a obcí, Sdružení místních samospráv, akademická sféra, podnikatelé, všechny svazky, samozřejmě i vy skrz politické spektrum. A musím říci, že zástupkyně za komunistickou stranu seděla vždy na všech našich jednáních, takže veškeré informace byly veřejné, ze všeho jsme dělali zápisy, vše je na našich webovkách, případně samozřejmě k dispozici.

Musím říci, že tady padlo od paní poslankyně Halíkové, že přišlo tolik pozměňovacích návrhů. Já jsem za ně ráda, a velmi ráda. My jsme očekávali tisíce, přišlo nám dohromady necelých 200. Já se domnívám, že zákonodárci by se měli podílet na vzniku zákona, zvlášť když tento zákon je tak strašně důležitý, je to klíčový zákon, a nejenom pro tuto vládu. Kdokoliv z vás by byl u vlády, tak byste říkali, že zákon o zakázkách je pro vás velmi důležitý, protože on je nástrojem, jakým způsobem se tady zadávají veřejné zakázky a následně se distribuují veřejné prostředky. Já bych zde chtěla ještě zmínit, že je to zákon o zadávání veřejných zakázek. Zákon se nejmenuje "bojujme proti korupci, vyřešme všechno v České republice". On tomu může pouze napomoci a napomáhá tomu spousta nástrojů, které jsme do zákona vložili.

Já osobně, a říkala jsem to už u prvního čtení a i na všech výborech i na pětihodinovém jednání výboru pro veřejnou správu a regionální rozvoj ve Vsetíně, kde jsem pochválila i paní poslankyni Halíkovou i celý výbor za jejich přístup ve Vsetíně, takže jsem trochu překvapena tím, co tady dnes slyším, nicméně to nevadí, a domnívala jsem se, že z naší strany bylo vše vykomunikováno, a sdělovali jsme opravdu veškeré detaily, které s tím souvisely. Musím říci, že na informaci o tom, že tento zákon je nepřehledný, dlouhý, má více paragrafů - možná jsme měli předložit opravdu jenom překlad tří evropských směrnic, ale potom by to nemělo o sto paragrafů víc, pak bychom tady možná měli zákon, který by měl 800 paragrafů. Tento zákon má o třetinu více paragrafů. Nicméně tento zákon je objemově o 20 % jednodušší a kratší. Ono je nutné porovnávat vše a ne jen říci, že zákon má více paragrafů. Má. A my se domníváme, že to je správné.

Které ministerstvo v podstatě muselo transponovat evropskou legislativu, která byla zakomponována skrz více než jednu evropskou směrnici? Já si to nevybavuji. My jsme měli tři směrnice. Jednu o zadávání veřejných zakázek a dvě o přezkumu a dohledu - omyl, za který je odpovědný ÚOHS. Chtěla bych říci, že tady slyším nějakou kritiku ohledně délky zákona a podobně. Kdybych sem dala zákon, který by měl dvě A4, budu kritizovaná, že dávám dvě A4. Když jsme dali zákon, který se domníváme, že opravdu odpovídá všemu, kde jsme v tom intenzivně leželi v podstatě celý loňský rok, tak je to také špatně. Ale to nevadí, je to na debatu.

Chtěla bych reagovat na slova pana poslance Plíška. Chci říct, že jsem v žádném případě svým vyjádřením nesdělila, že váš pozměňovací návrh je správný. Není správný. Je proti judikátu a já osobně v současné době ve funkci ministryně pro místní rozvoj a jako ten, kdo tady bude ve třetím čtení sdělovat své názory, jak se předkladatel domnívá, že by se mělo hlasovat, toto nepodpořím. V podstatě se to omezování vlastnictví netýká jenom médií, jak to bylo v Řecku, ale všech společností.

Co se týká paní poslankyně Markové ohledně zdravotně postižených. Ono to není tak, že Ministerstvo pro místní rozvoj nechce podporovat společnosti, které zaměstnávají postižené osoby. Já osobně maximálně podporuji, aby tyto osoby pracovaly na zakázkách, které zadává stát, ale to by se nemělo stávat, že tyto společnosti prodávají činnost, díky které zvítězily a měly zvýhodněnou nabídku o 15 %, někomu jinému a ten to následně udělá a ani nezaměstnává postižené osoby. A na to není nástroj, jak toto ohlídat. Já bych tady chtěla zmínit, že do nového zákona dáváme sociální kritéria. Je to mnohem lepší, je to jednodušší než tam dát automaticky kritérium zvýhodňování společností, které zaměstnávají více jak určité procento postižených osob. Zadavatel si bude moci vytipovat zakázku, kde bude chtít, aby mu zakázku mohla zpracovat chráněná dílna nebo společnost, která opravdu zaměstnává postižené osoby. Myslím si, že i ten dopad bude mnohem větší, než je teď. ***

Minulý Nahoru Další