PČR, PS 2013-2017 | 36. schůze
Minulý Dolů Další

(15.40 hodin)

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji paní poslankyni Kovářové. Nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Martin Novotný. Prosím, pane poslanče.

Poslanec Martin Novotný: Kolegyně a kolegové, chci pouze v co největší možné stručnosti podpořit návrh paní kolegyně Kovářové v oblasti podpory záchrany a obnovy památek.

Většina lidí, kteří se pohybují v komunální politice či se v ní pohybovali v minulých letech a zhruba dvou desetiletích, sledovala dlouhou dobu, jak postupně rok od roku klesá podíl na dlouholeté vzájemné spolupráci mezi centrem, státem, vládou a obcemi, jak klesá podíl centra. Dnes jsme zhruba na polovině prostředků, které do této oblasti státní rozpočet věnoval ještě před nějakými deseti dvanácti lety. Přestože se tvář naší země výrazně změnila, celá řada památek byla opravena a stav našich měst a obcí nemůžeme srovnávat se stavem před deseti dvaceti lety, zejména začátkem 90. let řada těchto rekonstrukcí probíhala tak, že se vylepšila vnější fasáda a pláště objektů. Na oko to vypadá dobře, ale často se pod tím skrývají statické poruchy, celá řada problémů, které památky vážně ohrožují.

Myslím si, že trend dlouhodobého poklesu podílu centra na tomto problému je neblahý, proto bych byl rád i jménem desítek starostů, kteří se na mě obraceli v této věci v poslední době, abychom ještě zvážili podporu navýšení kapitoly v této oblasti. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu poslanci Novotnému. S přednostním právem mu zjevně chce odpovědět pan ministr dopravy. Prosím, pane ministře, máte slovo.

Ministr dopravy ČR Dan Ťok: Vážený pane předsedající, vážené dámy, vážení pánové, já bych chtěl zareagovat na příspěvek, který měl pan poslanec Stanjura a kdy nás vyzval k tomu, abychom se vyjádřili k EIA. Já bych z tohoto místa chtěl jenom velmi krátce zareagovat, že ten problém není problém zákona, který byl schválen. Je to problém toho, že se věci ze směrnice posledních pět let nedostaly do našeho zákona a že se pod tlakem musel přijímat tento zákon. Z toho titulu dneska obviňovat, že řešíme situaci, která se měla řešit před pěti lety, je trošku pozdě a myslím si, že není úplně fér. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu ministrovi. Dalším řádně přihlášeným je pan poslanec Jiří Dolejš. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Jiří Dolejš: Děkuji za slovo, pane předsedající. Když dovolíte, kolegyně a kolegové, ve vší stručnosti stanovisko klubu KSČM k hlasování o návrhu státního rozpočtu na rok 2016.

Především bych chtěl konstatovat, že sice chápu, když si vláda svůj vlastní návrh pochválí jako jeden z nejlepších, ale ve skutečnosti jde o kompromis relativně nesourodých politických sil, který jen těžko snese přídomek realistický. Nejen že nenadchne, ale ekonomice ani příliš nepomůže. Neodráží konzistentní hospodářskou strategii, a pokud se před volbami v roce 2013 slibovalo, že půjdeme cestou od tupých škrtů a nepřiměřeného tlaku na rozpočtovou restrikci, která ještě zesílila krizové jevy, které jsme zažili v uplynulých letech, k nějaké promyšlené aktivní podpoře ekonomického a sociálního rozvoje společnosti, tak si myslím, že tento návrh rozpočtu takovou filozofii a takovou strategii neodráží.

Reálně, a je to dokazatelné na analýze základních statistických dat, tato vláda jako taková ekonomiku neodšpuntovává. Pouze se veze jednak na mezinárodním oživení a na tom, že dočerpáváme evropské peníze za uplynulé sedmileté období evropského rozpočtu. Vlastně tato vláda udržuje provoz a nedává za sebe do společnosti své vlastní výrazné, viditelné stimuly. V tom je koncepční vada a to vytýkáme návrhu rozpočtu, byť si samozřejmě dovedu v této fázi před hlasováním i o pozměňovacích návrzích představit, že některé dílčí věci mohou v tomto rozpočtu býti racionalizovány. Ovšem samozřejmě - a teď dodávám, není mým úkolem polemizovat s pravou opozicí, ale hovořím o vládním návrhu - se nedomnívám, že základní vadou tohoto rozpočtu je, že mírně přidala na platech, protože tady pouze dohání určitou stagnaci a propad, které v platové sféře máme. A to neplatí jenom pro veřejnou sféru. Samozřejmě hendikep levné práce je i v soukromém sektoru a koneckonců to mohu podpořit i argumentem České národní banky, která se rozhodně nedomnívá, že by tady dřímal nějaký nebezpečný inflační potenciál, a naopak větší oživení platů i v soukromém sektoru by přispělo k poptávce jako kromě jiného i prorůstového faktoru.

Pokud jde o výraz politiky vlády, tak se to promítá do struktury výdajových a především příjmových opatření. Pokud vyjdu z toho, že je deficit zhruba 70 mld., sice není dramaticky snížen, ale není ani velký, že v podstatě odpovídá kondici české ekonomiky, pokud bych chtěl zaplatit některé věci, na které se nedostalo, tak si musím položit otázku, proč jsme nedokázali vybrat více peněz. Tady je stále ještě neoslyšena (oslyšena?) otázka změny daňové struktury, a to zejména v tom smyslu, že daňová progrese je opravdu minimální a obcházíme doslova a do písmene problematiku většího zdanění korporací. Říkám to proto, že to není jenom můj pocit nebo názor frakce KSČM, ale kdo jste si přečetl materiál, který byl zpracován ČMKOSem, odboráři, tak tam naleznete úvahy, jak dosáhnout změny hospodářské strategie mimo jiné i tím, že se více zdaní korporace. Jakou cestou, to je na debatu, konkrétní návrhy tady také padaly.

Pokud slavíme nárůst daňových příjmů, tak si řekněme, že je logické, pokud dosahujeme letos naplánované dynamiky ekonomiky, že vybereme i víc daní, zejména pokud jde o významný daňový titul, jako je DPH. Slabší už je to u daně z příjmů fyzických osob. Tam jsou čísla, která zdaleka neodpovídají tomu, že ekonomika nám teď roste kolem 4,5 % za rok. Takže lépe fungující berně? Lepší daňová správa? Ucpávání podstatných děr, daňové úniky a tak dále? Ne že by se nedělalo úplně nic, ale ten řád těch efektů není takový, o jakém se s takovou lehkostí diskutovalo v předvolební kampani, stomiliarda sem, stomiliarda tam, a výsledek bohužel není. Navíc, a to už tady tuším zaznělo, jak jsem poslouchal diskusi do tohoto okamžiku, některé právní normy, které jsou připraveny na příští rok, a pravda, ještě nejsou projednány, kalkulují s jistými efekty. Ať už je to elektronická evidence tržeb, nebo je to zdanění hazardu, možná to do večera stihneme, nebo koneckonců otazníky, které jsou nad formuláři kontrolních hlášení k DPH, to všechno představuje určitý daňový efekt, který je ale zatím pouze na papíře. ***

Minulý Nahoru Další