PČR, PS 2013-2017 | 36. schůze
Minulý Dolů Další

(11.10 hodin)

Poslanec Jeroným Tejc: Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně a kolegové, ústavněprávní výbor se zabýval tímto tiskem 14. října na své schůzi s tím, že doporučil Poslanecké sněmovně, aby předmětný návrh zákona schválila, a to ve znění pozměňovacích návrhů. Odůvodnění určitě zazní ještě ve třetím čtení, nicméně základem těch pozměňovacích návrhů byly dvě věci. První je, že jsme modifikovali povinnost nebo možnost vyslat bez souhlasu daného zaměstnance tohoto zaměstnance Ministerstvem zahraničí do zahraničí na misi z jednoho roku na šest měsíců, to znamená vyhověli jsme části námitek, které tady zaznívaly, že by zaměstnanci ministerstva vyjížděli do zahraničí až na jeden rok bez souhlasu, že by to nebylo vhodné. Takže se navrhuje, aby ta lhůta byla zkrácena na šest měsíců, a to nejvýše jednou za období pěti let, a to navíc, pokud je to nutné k výkonu zahraniční služby. Takže to je jedna změna.

Druhá, zřejmě podstatná změna je taková, že v případě, že velvyslancem bude jmenován člověk, který splňuje podmínky, to znamená musí být jmenován do věku 70 let, tak v případě, že dosáhne věku v průběhu oné mise, tedy pravidelně té lhůty čtyřleté, může tento mandát dokončit a nebude muset například po roce tuto misi opouštět.

Takže to jsou z hlediska ústavně právního výboru změny, které byly podpořeny Ministerstvem zahraničí a byly přijaty poměrně jasnou většinou. Takže tolik za zpravodaje a dovolím si přihlásit se do podrobné rozpravy. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu zpravodaji ústavněprávního výboru a nyní prosím zpravodajku zahraničního výboru paní poslankyni Janu Fischerovou, aby se ujala slova a informovala nás o projednání návrhu v zahraničním výboru. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.

Poslankyně Jana Fischerová: Děkuji vám za slovo, pane místopředsedo. Jako zpravodajka za zahraniční výbor, který projednával tento zákon, bylo to dne 3. listopadu, zde stručně sdělím následující. Bylo to za přítomnosti pana ministra zahraničí a navázali jsme vlastně na usnesení ústavněprávního výboru, kde už pan poslanec Tejc nyní citoval ty základní věci, které tam byly pozměněny při jednání ústavněprávního výboru. Zahraniční výbor po diskusi, celkem i rozsáhlé diskusi, odsouhlasil a navázal na toto rozhodnutí a usnesení ústavněprávního výboru ve stejné citaci. I v podrobné rozpravě na toto potom odkážu, na usnesení zahraničního výboru.

Snad ještě jenom doložím, že konkrétně i mě zajímalo, kolika osob se to týká v současné době ohledně těch rotujících a vlastně vyslaných diplomatů do celého světa za Českou republiku. Odpověď zněla, že to je v současné době celkem 1 300 diplomatů.

Děkuji za slovo.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji zpravodajce zahraničního výboru paní poslankyni Janě Fischerové. Otevírám obecnou rozpravu, do které se jako první přihlásil pan poslanec Jan Klán. Prosím, pane poslanče.

Poslanec Jan Klán: Děkuji za slovo, hezký den. Vážený pane místopředsedo, vládo, dámy a pánové, dovolte mi, abych se vyjádřil ke zde projednávanému zákonu, vlastně novele o státní službě, konkrétně zahraniční službě. Minule se tady diskutovala i možnost, že by existoval zákon o zahraniční službě nebo že by měla být zahraniční služba vyjmuta ze služebního zákona. Mně je takové krajně nelibé, že tady pan ministr není, ale paní ministryně školství ho zcela jistě adekvátně zastoupí, protože ona se věnovala přípravě služebního zákona před několika lety, takže myslím, že je dobře fundovaná. Já totiž poukážu na některé logické rozpory, které jsou v přípravě toho zákona. Ne že bych to chtěl nějakým způsobem všechno torpédovat, my s tím nějak moc velký problém nemáme, s touto dílčí novelou, ale přece jenom poukážu na některé dílčí problémy.

Jsem jednak proti tomu, aby se zahraniční služba vyjímala ze služebního zákona. Ty tendence tady byly, my jsme to myslím řešili i s panem ministrem zahraničních věcí. Já jsem proti tomu, aby se vyjímala, protože v případě, pokud by se vyjmula ze služebního zákona, tak by to znamenalo, že Ministerstvo zahraničních věcí už asi nechce být ústředním orgánem státní správy podle kompetenčního zákona. To je jedna věc. Ministerstvo zahraničních věcí ale realizuje přece státní politiku v oblasti zahraniční politiky státu. Nebo si snad sám pan ministr, který tady není, a další realizují svoji soukromou zahraniční politiku? Možná tomu tak je. Jak potom vyjmout Ministerstvo zahraničních věcí z této působnosti? Každé ministerstvo má svá specifika, realizuje totiž veřejnou státní politiku v určité oblasti, a přesto nežádají vlastní služební zákon. Čím více výjimek, čím více vyjmutí ze zákona o státní službě, tím bude méně transparentnosti ve státní správě a tím větší riziko potenciálního nešvaru včetně korupce, což tady projednáváme už od úterka, a tenhle zákon má zase být nějaký určitý protikorupční a on nefunguje, jak má fungovat. Takže to je jeden problém.

Z tohoto důvodu doporučuji, aby se výkon zahraniční služby upravil prováděcím předpisem, ale nikoli vyjmutím ze zákona o státní službě. Pokud tam budeme dávat čím dál více výjimek do zákona o státní službě, tím to zase nebude fungovat. A jsme u těch předmětných zákonů na začátku, jak jsem tady o nich říkal. To jsou ty ex ante. Nad tím se pořád musíme zamýšlet.

Nyní ještě několik poznámek k samotnému návrhu. Je vidět, že jste doslova odflákli analýzu dopadu regulací, tzv. RIA. Provedli jste totiž učebnicové vypořádání s RIA, jak nemá být provedeno. Zároveň máte v důvodové zprávě logické rozpory. Logický rozpor je zejména tvrzení, že nelze očekávat žádné dopady na ostatní veřejné rozpočty, jinde se pak v důvodové zprávě píše: také v tomto případě dochází k úspoře finančních prostředků. Dva zajímavé logické rozpory, kdy se jednak uvádí, že zákon nemá dopady na rozpočty, a jinde píšete, že dochází k úspoře finančních prostředků. Takže zákon nemá dopady, ale dochází k úspoře. Já tomu fakt nerozumím. Když už, tak aspoň si po sobě přečtěte důvodovou zprávu úplně celou, co tam píšete, a pak to sem předložte. Jinak jste pak opravdu trošku takoví směšní. Pak když to někdo čte, tak neví, co si o tom má myslet.

Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Já děkuji panu poslanci Klánovi za jeho vystoupení. Další řádně přihlášenou je paní poslankyně Jana Hnyková. Prosím, paní poslankyně, máte slovo.

Poslankyně Jana Hnyková: Vážený pane předsedající, vážené kolegyně a kolegové, předkládám Poslanecké sněmovně pozměňovací návrh, který má za cíl v důsledku zabránění diskriminace jedné části zaměstnanců oproti jiným. Těmito znevýhodněnými jsou v tuto chvíli státní zaměstnanci, kteří se řídí služebním zákonem. Tím problematickým bodem je odměňování za pracovní pohotovost, § 151. Zatímco v zákoníku práce, kterým se řídí všichni zaměstnanci a všechny organizace, firmy, zaměstnavatelé, je stanovena výše odměny za pracovní pohotovost minimálně 10 % průměrného výdělku, státním zaměstnancům podléhajícím tomuto zákonu o státní službě přísluší dle daného zákona odměna ve výši 10 % přesně. Nemyslím, že tvůrce zákona tuto nesrovnalost vložil do zákona úmyslně.

Proto si dovoluji, vážené kolegyně a kolegové, navrhnout změnu zákona, která spočívá v doplnění § 151, jak jsem řekla, o slovo "minimálně", čímž srovnáváme podmínky pro zaměstnance řídící se zákoníkem práce a zákonem o státní službě. Nepřijetím mého pozměňovacího návrhu nastane stav, kdy jedna skupina zaměstnanců bude diskriminovaná vůči druhé. Proto věřím, vážené kolegyně a kolegové, že můj pozměňovací návrh podpoříte, a za to vám velmi děkuji. Přihlásím se potom k němu v podrobné rozpravě. Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji paní poslankyni Hnykové. Další řádně přihlášenou je paní poslankyně Jana Pastuchová. Prosím, paní poslankyně. ***

Minulý Nahoru Další