PČR, PS 2013-2017 | 33. schůze
Minulý Dolů Další

(18.40 hodin)

Poslanec Zbyněk Stanjura: Děkuji za slovo. Chci říci, že dodržíme dohodu, že dneska do 19 hodin ukončíme druhé čtení obou bodů, protože je sloučená rozprava, takže já toho řeknu méně, než mám na srdci, a zbytek si nechám na třetí čtení.

Nejprve k té poslední tezi. Pan ministr financí nemá pravdu, když říká, že máme jen antiprogram. Kromě toho, že kritizujeme vládu, a na to má podle mě každá opozice své svaté právo, přicházíme s vlastními návrhy zákonů, které bohužel nenacházejí podporu u vládních poslaneckých klubů, nebo u většiny vládních poslanců, nejsou to všichni. Například jsme navrhli zrušení daně z nabytí nemovitosti, navrhli jsme zrušení silniční daně, navrhli jsme snížení DPH, navrhli jsme přesun služeb restaurací z vyšší do nižší sazby, navrhli jsme způsob, jak zjednodušit výběr stavebního spoření u nezletilých dětí - a takhle bych mohl pokračovat. Nechci. Takže to prostě není pravda a já to odmítám.

Druhá teze, kterou musíme se vší razancí odmítnout. Náš spor o EET není spor o tom, jestli podporujeme poctivé, nebo nepoctivé, ale o tom, zda je to vhodný nástroj pro potírání toho, když někdo neplatí daně. A odmítám automaticky říkat kdo je pro EET, bojuje s daňovými úniky, a kdo je proti, nebojuje. Tak to prostě není. Můžete si to stokrát říkat, ale není to pravda. Stojedenkrát jsme tady řekli, že pokud přijdete s efektivními nástroji boje, budete mít naši podporu. Dneska jsem taky říkal, že podporujeme úsilí o reverse charge a boj s karusely. A je to nevhodný nástroj a my se snažíme vysvětlit, proč je nevhodný.

Já si nechám, řekl bych, možná ty lehčí otázky, na to třetí čtení. Například by mě zajímalo, v kolika restauracích se platí bitcoiny, když myslíme na bitcoiny v tomto návrhu zákona. Nebo - já už jsem se ptal na ty zvonokoské veřejné toalety nebo na to, jak se zvláštním způsobem tento zákon vyrovnává s fenoménem spropitného.

Ale k těm počtům. Vycházím z důvodové zprávy o tom, koho se to bude týkat. Říkáme 300 tis. - subjekty, které podnikají v tom daném segmentu v první etapě, reálně je to 240 tis. subjektů. Uvažovaný výnos DPH z těch čtvrt milionu podnikatelů je - odhadněte si... Vy, kteří jste četli důvodovou zprávu, to víte... Pouhých 800 mil. Pouhých 800 mil. od 250 tis. subjektů, které budou zavádět EET. A když se podíváme - a je to na straně 28 té analýzy, která je součástí důvodové zprávy u toho sněmovního tisku, tak je tam počet podnikatelů poskytujících služby v ubytování, stravování a pohostinství - 48 435. A z těch velkých, velkého rozsahu, jich je 89 a z toho fyzických osob 2. Celkem drobný živnostník: 35 428. Tak se podívejme, jaká jsou ta čísla. 89 velkých podniků a 35 428 z celkového počtu 48 tis. Pokud si vezmeme počet podnikatelů podnikajících v oblasti maloobchodu a velkoobchodu - celkem 255 tis., více než čtvrt milionu, z toho těch velkých jsou 4 tis. A kategorie celkem drobný živnostník z čísel Ministerstva financí 167 015. Tady je odpověď, zda se to týká drobných živnostníků a drobných podnikatelů - ano, nebo ne. Samotná důvodová zpráva říká, že v první etapě z 300 tis. subjektů je v kategorii drobný živnostník 200 tis. 200 tis. A jsem rád, že dnes zaznělo, že většina z nich je poctivých. Jsem rád, že tuhle naši dlouhodobou tezi si už i osvojil pan ministr financí. Já myslím, že to je dobře. Takže 200 tis., z toho naprostá většina poctivých, zatížíme dalším byrokratickým úkonem a povinnostmi, když sám pan ministr dneska v jednom ze svých vystoupení řekl, že nedostanou žádná nová data, že ta data mají. Jediné to kouzlo je v tom on-line. On-line. A to je ten vysmívaný některými nebo ten obávaný námi Big Brother.

A jenom když pan ministr si stěžuje, že mám málo otázek. Tak mě by zajímalo, jaký je rozdíl mezi platbou kartou a platbou na fakturu. Přece každý podnikatel musí nahlásit finančnímu úřadu bankovní účty, které používá ke svému podnikání. Je to jeho povinnost. Služební karty jsou logicky navázány na tyto účty. Jaký je rozdíl, když mluvíme o platbě kartou a platbě na fakturu? Platba kartou určitě není hotovostní platba. Tak je to jeden z dotazů, dneska už ten čas není.

Já v tuto chvíli přeruším své vystoupení, nebo ukončím v druhém čtení, protože dohody se mají držet. Máme zhruba patnáct minut na to, aby kolegové mohli načíst a odkázat se na své pozměňovací návrhy v podrobné rozpravě. A protože nebylo nic k hlasování, žádný návrh k hlasování nezazněl, tak si myslím, že to stihneme a tu dohodu dodržíme, že do 19. hodiny bude ukončeno projednávání bodu 9 i bodu 10. Děkuji.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji, pane předsedo. Pouze pro pořádek. Od vás zaznělo, že se jedná o sloučenou rozpravu. Ověřoval jsem to ještě u legislativy. Nejedná se o sloučenou rozpravu dvou bodů, tzn. je potřeba doprojednat případně ještě bod 10.

Pan předseda Hamáček se hlásí. Prosím.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Právě z tohoto důvodu jménem dvou klubů podávám procedurální návrh, abychom dnes jednali a meritorně i procedurálně hlasovali po 19. hodině. Děkuji.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji. Jedná se o procedurální návrh. Nechám o něm hlasovat bez rozpravy a zavolám kolegyně a kolegy z předsálí, aby se dostavili na hlasování. Dále zde eviduji žádost na odhlášení, tedy já vás všechny odhlásím a požádám vás, abyste se opětovně přihlásili svými kartami, abychom mohli hlasovat.

Procedurální návrh zní tak, jak byl přednesen předsedou Hamáčkem.

Já tedy zahajuji hlasování a táži se, kdo je pro tento procedurální návrh, ať zmáčkne tlačítko a zvedne ruku. Kdo je proti tomuto návrhu?

Je to hlasování s pořadovým číslem 56, přihlášeno je 138 poslankyň a poslanců, pro návrh 106, proti 5. Návrh byl přijat.

Budeme tedy pokračovat v obecné rozpravě a já se táži, zda se ještě někdo hlásí. Mám tady faktickou poznámku pana poslance Pražáka, tak se chci zeptat... (Nemá zájem o vystoupení.) Není tomu tak, dobře.

Vzhledem k tomu, že nevidím nikoho přihlášeného do obecné rozpravy, končím obecnou rozpravu.

Návrh na vrácení garančnímu výboru nepadl. V tom případě tedy zahajuji podrobnou rozpravu, do které eviduji čtyři přihlášky. Jako první vystoupí pan poslanec Vilímec, po něm pan poslanec Hovorka, připraví se pan poslanec Fiedler. Prosím, pan poslanec Vilímec jako první v podrobné rozpravě.

Poslanec Vladislav Vilímec: Vážený pane místopředsedo, vážené kolegyně a kolegové, dovolte mi, abych se přihlásil ke sněmovnímu dokumentu 2852. Jedná se o pozměňovací návrh ve třech bodech. O těch bodech je potřeba rozhodnout individuálním jednotlivým hlasováním.

K tomu prvnímu bodu jsem vlastně vystupoval i v obecné rozpravě. Jedná se o návrh na zrušení celé části páté. V diskusích nejen zde v Poslanecké sněmovně, ale i různých profesních komor a samotných podnikatelů, živnostníků zaznívá obava, že tzv. opatření k vynucení nápravy spojené s okamžitým uzavřením provozovny a pozastavením výkonu činnosti je velmi tvrdý zásah, který může reálně zničit léta budovanou živnost poplatníka. Navíc v návrhu zákona neexistuje vůči tomuto opatření možnost jakéhokoli odvolání. Proto ten pozměňovací návrh směřuje k tomu, aby celá část pátá byla z návrhu zákona vypuštěna.

K tomu druhému bodu mého pozměňovacího návrhu chci pouze dodat, že je to návrh na prodloužení, nebo oddálení, chcete-li, účinnosti o dočasném vyloučení z elektronické evidence tržeb v případě ubytování a stravování na 24 měsíců a v případě maloobchodu a velkoobchodu na 30 měsíců od účinnosti zákona. ***

Minulý Nahoru Další