PČR, PS 2013-2017 | 33. schůze
Minulý Dolů Další

(16.30 hodin)

Poslanec Zdeněk Soukup: Paní předsedající, dámy a pánové, já nebudu jízlivě se obracet na nepřítomnou paní ministryni Marksovou, protože vím, že ona je patrně u pana prezidenta kvůli klokánkům, tudíž vyšší bere, tak to beru. Nicméně přesto načtu, co jsem měl na srdci.

Zaměstnavatelé v západním pohraničí mají vážný problém. Firmy ze Spolkové republiky Německo jim přetahují kvalifikované pracovníky. Mohou nabídnout nesrovnatelně vyšší platy, nabízejí i českým zaměstnancům řekl bych přednosti svého sociálního systému. Jenom pro zajímavost, na jedno dítě se tam berou přídavky 190 eur. To je objektivně dané a v podstatě to odpovídá principům a těm výhodám a nevýhodám, které nám dává členství v Evropské unii. Co je ovšem horší, je, že čeští zaměstnanci odcházejí za lepším, aniž by dodrželi platné pracovní smlouvy, aniž by respektovali náš český zákoník práce, někdy prakticky ze dne na den. Včera nebo předevčírem si mi jeden z českých speditérů stěžoval a vyprávěl mi o jednom takovém neuvěřitelném případu, kdy poslal svého zaměstnance, do kterého investoval do řidičského průkazu a do proškolení asi 350 tisíc korun, do Německa s kamionem, a on mu za pár dní zavolal zpátky, aby si pro kamion kamsi přijel na jakési místo s tím, že mu tam předá klíčky, že si našel jiné zaměstnání. Jak je to možné? Němečtí zaměstnavatelé většinou nepožadují zápočtové listy, to pro mě bylo naprosto neuvěřitelné, doklady o odhlášení z pojistného v Česku ani další dokumenty, jako například dohodu o ukončení pracovního poměru v posledním zaměstnání. A to neplatí jenom pro řidiče, ale i pro strojaře, zdravotnický personál a jiné pracovníky. Pravda, je možné se soudit, ale to bývá na dlouhé lokte a většina zaměstnavatelů to raději vzdá. Oni totiž musí po dobu, co probíhá to soudní řízení, platit za ně sociální a zdravotní pojištění a tvářit se tak, že v podstatě jsou i nadále českými zaměstnanci.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Pane poslanče, vaše dvě minuty jsou pryč.

Poslanec Zdeněk Soukup: Paní ministryně, otázka zní: Víte o této situaci? Je možné ji nějakým způsobem řešit?

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji a nyní prosím dalšího v pořadí a tím je paní poslankyně Pěnčíková, která chce interpelovat nepřítomnou paní ministryni školství. Prosím, máte slovo.

Poslankyně Marie Pěnčíková: Dobrý den, děkuji za slovo.

Vážená paní ministryně, 14. října 2015 to byl rok od incidentu, který se odehrál na žďárské střední škole, kde byl tehdy psychicky nemocnou ženou ubodán student Petr Vejvoda. Bývalý pan ministr Chládek v reakci na tuto tragédii slíbil, že se zasadí o lepší zabezpečení škol. Ministerstvo dle mých informací za tímto účelem rozdělilo 6 milionů mezi 64 škol. Stále ale zbývá více než tři tisíce, které o zabezpečení údajně projevily zájem. Co bude tedy s nimi? Děkuji.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Já děkuji a poprosím paní poslankyni Chalánkovou, kterou zde nevidím, tudíž její interpelace propadá. Poprosím pana poslance Šidla, který bude interpelovat pana ministra životního prostředí. Prosím, máte slovo.

Poslanec Karel Šidlo: Děkuji za slovo, paní místopředsedkyně.

Vážený pane ministře, letošní rok byl pro obyvatele Šumavy a Pošumaví jasným příkladem o nutnosti zajistit racionální hospodaření s vodou. Šumava začala být od roku 1963 chráněna pro své přírodní a krajinné hodnoty formou chráněné krajinné oblasti a její ústřední část od roku 1991 jako národní park. V současné době uskutečňovaný způsob ochrany přírody je v rozporu s celosvětovou vědeckou biotopovou asistenční ochranou. Uplatňováno je ideologicky extrémní pojetí bezzásahových přírodních procesů, k nimž patří i sucho, povodně, epidemie škůdců, vichřice a požáry, a to k výrobě virtuální divočiny ve zkulturněných biotopech suchou revolucí. Realizovaným omezením zásahů proti epidemii kůrovce došlo k rozsáhlému odumření hřebenových smrčin u státní hranice v délce 40 kilometrů. Ideologům bezzásahovosti vůbec nevadí, že Šumava byla také vyhlášena jako chráněná oblast přirozené akumulace vod. Výsledkem jejich činnosti je, že její vodohospodářská funkce byla katastrofálně degradována vysušováním Šumavy a zejména jejích rašelinišť, která jsou nejcennějším přírodním potenciálem. Spolehlivými a nezpochybnitelnými indikátory reálné vodní bilance jsou vlhkomilné rostliny a vodní živočichové včetně mihulí a stav vody v jezerech a vodních tocích. Dosud odumřely lesy na ploše 20 tisíc hektarů a škody na lesích činí více než 100 miliard korun.

Nyní mi dovolte položit otázky. První: Jak novela zákona č. 114/1992 Sb. vytvoří podmínky pro řádnou funkci akumulace vod na Šumavě. Druhá: Může rozšiřování bezzásahovosti zabránit vysušování Šumavy? A třetí: roč Ministerstvo životního prostředí neakceptuje dlouhodobé vědecké i praktické poznatky, že mrtvý les nemůže být lepší než zelený les pro šumavskou přírodu?

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Pane poslanče, váš čas, omlouvám se. Poprosím pana ministra o reakci.

Ministr životního prostředí ČR Richard Brabec: Děkuji za dotaz. Vážený pane poslanče, je to téma, o kterém už tady diskuse byla i v rámci interpelací a nesporně bude i v rámci toho, až se dostaneme k přerušenému projednávání novely zákona 114. Já na tom začátku řeknu to, co jsem již řekl, a to, co platí.

Máte pravdu, Šumava opravdu vysychá. Šumava vysychá dramaticky. A tam, kde se lišíme v tom názoru - a já se k tomu za chvíli krátce vrátím - je, čím je to způsobeno. Určitě kůrovcová kalamita, respektive orkán Kyrill a následující kůrovcová kalamita a samozřejmě i rozsah bezzásahových území není, co by pozitivně ovlivnilo vysychání Šumavy, respektive co by tomu zabránilo. Ale jsem přesvědčen, že to není ani faktor, který byl rozhodující pro vysychání Šumavy. Už jsem tady o tom hovořil, těch důkazů je několik.

Z celé řady dostupných odborných studií, např. z povodí Modravského potoka, vyplývá, že rozpad stromového patra horských smrčin, to je takzvaný suchý les, prakticky neovlivňuje odtok srážkových vod v rámci povodí, což prokazují data Českého hydrometeorologického ústavu, která jsou k dispozici od roku 1931. Před ponecháním řady území samovolnému vývoji byla totiž na mnoha místech prováděna revitalizace v minulosti narušeného vodního režimu už dříve a v podstatě dnes, respektive v současné době jsme v situaci, kdy víc jak 3 tisíce hektarů rašelinišť vlastně bylo odvodňováno. Nově samozřejmě toto odvodnění bylo přerušeno, respektive přibližně na 600 hektarech v minulosti odvodněných rašelinišť, a podle aktuálních měření poklesla hladina vody v těch revitalizovaných rašeliništích v průběhu letošního suchého léta v průměru o 15 centimetrů, zatímco u těch ostatních až o metr. Takže prostě je zřejmé, že významnou měrou se na tom samozřejmě podílelo to odvodňování, což byl cílený krok. A je naším záměrem a šumavský národní park to má za jeden ze svých prioritních úkolů, aby pokud možno co nejrychleji, ale ono to bude trvat řadu let, vlastně přerušil a zabránil tomu odvodňování rašelinišť právě tím přerušením řekněme těch odvodňovacích rýh a dalších opatření, která tenkrát byla dělána. A dneska samozřejmě se chováme zcela jinak, logicky.

Ta stočtrnáctka nebrání nebo nevytváří žádné překážky pro možnost akumulace vod v regionu a naopak, také jsem o tom hovořil, že v rámci plánu péče a i v rámci tedy teď momentálně projektu EIA bude posuzována možnost obnovení těch klauz, těch splavovacích nádržek, minimálně ve dvou nebo ve třech případech. A já bych byl osobně rád a uděláme všechno pro to, aby těch nádrží, které bychom mohli obnovit, a nebylo to v příkrém rozporu třeba v těch prvních zónách s předmětem ochrany, bylo co nejvíc.

To znamená, na vaši otázku - ta novela nevytváří žádné překážky pro možnost akumulace vod a jsou tam další dokumenty, které k tomu budou přispívat.

K otázce, proč neakceptujeme dlouhodobé vědecké i praktické poznatky, že mrtvý les nemůže být lepší než zelený les. To je ta základní filozofická debata, nebo já si troufám říct i vědecká debata, která se dneska vede mezi mnoha vědci, a ty názory jsou opravdu různé. Já ale z vlastní zkušenosti a vy určitě také ze Šumavy víte, že on ten les, byť vypadá suchý v tom horním stromovém patře, tak on mrtvý není.***

Minulý Nahoru Další