PČR, PS 2013-2017 | 31. schůze
Minulý Dolů Další

(15.40 hodin)
(pokračuje Sobotka)

Rozhodně ale nechceme jít cestou, která by vyčerpávala veřejné rozpočty, podobně jako k tomu došlo s rychlým nástupem využití solárních zdrojů v České republice. To znamená, pokud jde o veřejnou podporu jednotlivých obnovitelných zdrojů, tak je vláda připravena postupovat velmi opatrně a naším cílem je vytvářet tržní podmínky a naším cílem není vytvářet tržní deformace, ke kterým bohužel dochází v celé Evropě právě v důsledku toho, že nástup obnovitelných zdrojů je velmi často spojován s velkou veřejnou podporou.

Tím se dostávám k tomu dalšímu tématu. My jsme také schválili strategii využití jaderné energetiky v České republice. Vláda rozhodla o tom, že zajistí budoucnost pro obě naše jaderné elektrárny, jak pro Dukovany, tak pro Temelín. V Temelíně, resp. v Dukovanech se připravuje prodloužení životnosti a povolení pro další fungování stávajících jaderných bloků a současně se vláda rozhodla, že to bude první elektrárna, kde by se měl postavit nový jaderný blok, a druhý jaderný blok by se měl připravovat v areálu elektrárny Temelín vzhledem k tomu, že ta jaderná elektrárna v Temelíně je, přirozeně, mladšího data. Takže to jsou další strategická rozhodnutí, která vláda učinila, a předpokládám, že i na evropské úrovni budeme postupovat tak, abychom zajistili, že i když vznikne energetická unie, tak jednotlivé země budou mít svobodu energetického mixu a budou se moci do budoucna rozhodovat o tom, jaká bude skladba jejich energetických zdrojů v závislosti na jejich přírodních podmínkách, v závislosti na situaci jejich průmyslu, v závislosti na tradicích, které v těchto jednotlivých zemích existují. Takže tolik jenom velmi stručně.

Samozřejmě aspekt energetické bezpečnosti souvisí nejenom s dostatkem elektřiny za konkurenceschopné ceny a za spolehlivosti dodávek této elektřiny, ale souvisí také s přepravními trasami u těch surovin, které v České republice nejsme schopni sami získat. Tady se jedná zejména o diverzifikaci zdrojů plynu, diverzifikaci zdrojů ropy a jedná se také o diverzifikaci tras, kterými se do České republiky plyn a ropa mohou dostávat. A i tady se snažíme v rámci Evropské unie postupovat tak, aby do budoucna pro celý region střední Evropy byla zajištěna dostatečná energetická bezpečnost.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji, pane premiére. Pan poslanec Klučka položí ještě doplňující otázku.

Poslanec Václav Klučka: Děkuji. Pane premiére, vy jste v podstatě odpovídal v duchu toho, co je v té energetické koncepci opravdu uvedeno, kupř. jaderné palivo v roce 2040. To bychom měli mít vyšší, spotřeba jaderného paliva by měla být vyšší o 54 %. To je jen takový malý příklad. Ale prominete mi jistě jednu otázku, které se nemohu vyhnout. Je tady to hnědé uhlí, kde bychom v roce 2040 měly být v úrovni 8,6 % ze základních surovin. V roce 2010 to bylo 3,4.

Pane premiére, jak je to tedy s těmi limity hnědého uhlí, které v nejbližší době s největší pravděpodobností budete společně s představiteli dotyčného kraje posuzovat?

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji, pane poslanče. Pan premiér již spěchá vám odpovědět. Prosím.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji. Vážený pane poslanče, přirozeně vláda, která se rozhodla aktualizovat státní energetickou koncepci, se nemůže vyhnout také rozhodnutí o tom, jak bude vypadat v příštích letech těžba hnědého uhlí v České republice. Ministerstvo průmyslu zpracovalo čtyři varianty, které byly následně doplněny příslušnými studiemi, které se týkají rozvoje celého regionu. Je evidentní, že ty varianty, které by počítaly s neprolomením limitů, mohou mít negativní vliv na zaměstnanost v Ústeckém kraji. Je také evidentní, že pokud by nedošlo k prolomení limitů ani na Dole Bílina, ani na Dole ČSA, tak by to mělo negativní vliv na dostatek uhlí zejména pro naše teplárny v České republice. Čili pro to, abychom zajistili dostupnost hnědého uhlí a elementární energetickou bezpečnost, tak podle mého názoru bude potřeba prolomit limity na Dole Bílina. Pokud jde o prolomení limitů na Dole ČSA, tak o tom se ještě vede diskuse. Tam já osobně nejsem stoupencem tohoto rozhodnutí, protože tam vidím velmi výrazné náklady, které by se týkaly přesunu části vesnic nebo měst, které leží v trase té budoucí těžby. Ale je to poměrně komplikovaná diskuse a předpokládám, že bychom ji měli ukončit během letošního podzimu.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji, pane premiére. Přečtu další omluvenku. Dnes od 16.30 hodin se omlouvá z důvodu neodkladných pracovních záležitostí ministr zdravotnictví pan dr. Svatopluk Němeček.

Nyní tedy další v pořadí se svou interpelací na pana premiéra a to je pan poslanec Jan Zahradník, připraví se paní poslankyně Jana Hnyková. Máte slovo.

Poslanec Jan Zahradník: Děkuji, vážený pane místopředsedo.

Vážený pane premiére, dovoluji si obrátit se na vás s následující interpelací. Ve výroční zprávě Bezpečnostní informační služby za rok 2014 se nachází v kapitole 2.2 Organizovaný zločin, podkapitola Aktivity regionálních klientelistických skupin, následující text: "Některé lobbistické skupiny usilovaly o získání vlivu na chod Správy Národního parku Chráněné krajinné oblasti Šumava, resp. snažily se o ovlivňování budoucí podoby národního parku. V zájmu vlivových skupin je realizace několika sporných projektů v šumavském regionu, možnost pozemkových spekulací nebo rozšíření těžby dřeva. S tím také souvisí snaha o ovlivnění zákona o Národním parku Šumava. Budoucí zonace parku je sporným bodem mezi ochránci přírody a osobami, pro které je zastavění národního parku podnikatelským cílem."

Vzhledem k tomu, že se již 25 let pohybuji v regionální politice v jižních Čechách, zabývám se mj. dlouhodobě problematikou Národního parku Šumava. Prohlašuji, že jsem se vždy snažil v rámci svých zákonných možností ovlivňovat budoucí podobu Národního parku Šumava. Snažil jsem se bránit tomu, aby převládl fundamentalistický ekologický názor a velká část Šumavy byla přeměněna na divočinu. Vždy jsem podporoval rozvojové projekty v šumavském regionu, např. budování lanovky na Hraničník. Významně jsem podporoval senátní návrh zákona o Národním parku Šumava a v tomto smyslu jsem ve Sněmovně opakovaně vystupoval. Jako člen Rady Národního parku Šumava se účastním diskusí o podobě plánu péče, o novele zákona č. 114 a z toho vyplývající zonace Národního parku Šumava. Je pro mne velkým překvapením, že Bezpečnostní informační služba tyto mé činnosti ve své výroční zprávě popisuje v kapitole věnované organizovanému zločinu.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já se omlouvám, pane poslanče, vzhledem k času vás požádám o položení otázky.

Poslanec Jan Zahradník: Nedivil bych se, kdyby se to dotklo rovněž všech starostek a starostů šumavských obcí. Myslíte si, vážený pane premiére, že činnosti popsané ve zprávě BIS, kterými se dnes a denně zabývají starostky a starostové šumavských obcí, jsou organizovaným zločinem?

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Já vám děkuji a požádám pana předsedu vlády, aby vám odpověděl. Prosím, máte slovo.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji. Vážený pane poslanče, samozřejmě obecně lze říci, že vláda má podle zákona právo ukládat úkoly Bezpečnostní informační službě, tzn. v obecné rovině Bezpečnostní informační služba má za úkol chránit ekonomické zájmy státu. Pokud Bezpečnostní informační služba do té zprávy napsala ty informace, které jste zde citoval, tak předpokládám, že pro to Bezpečnostní informační služba má důvod. Já teď obtížně mohu hovořit jako předseda vlády za Bezpečnostní informační službu tady na plénu Poslanecké sněmovny. Pokud máte pochybnosti o těch důvodech nebo o podkladech, na základě kterých Bezpečnostní informační služba tuto zprávu zpracovala, pak si dovoluji odkázat na stálou komisi Poslanecké sněmovny pro kontrolu Bezpečnostní informační služby, která má možnost se obrátit na BIS a požádat o vysvětlení podkladů pro tuto zprávu, která byla zveřejněna. Předpokládám, že vaše politická strana tam má svého zástupce, tzn. jeho prostřednictvím je možné takovýto dotaz učinit. Já skutečně v tuto chvíli nemohu hovořit za Bezpečnostní informační službu a hovořit o tom, na základě jakých podkladů a informací BIS formulovala tuto část své zprávy. ***

Minulý Nahoru Další