PČR, PS 2013-2017 | 31. schůze
Minulý Dolů Další

(Jednání pokračovalo ve 14.30 hodin.)

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Dámy a pánové, přeji pěkné odpoledne. Je 14 hodin 30 minut a zahájíme odpolední blok jednání. Dobrý den.

Nejprve přečtu omluvy, které ke mně dorazily. Dnes od 14.30 do 19 hodin se z pracovních důvodů omlouvá předseda Jan Hamáček, dále mezi 14.30 až do půlnoci se omlouvá paní poslankyně Jana Lorencová. Dnes od 15 do 18 hodin se omlouvá pan poslanec Miloš Babiš. Dále se z dnešního jednání, a to po 17. hodině, omlouvá pan ministr Pelikán, odjíždí na zahraniční pracovní cestu. Dále dnes od 12.45 do konce jednání se omlouvá pan poslanec Karel Fiedler. Dnes do 16 hodin se omlouvá pan poslanec Stropnický, a to z pracovních důvodů. Dále se omlouvá dnes na odpolední jednání ze schůze Poslanecké sněmovny pan místopředseda vlády a ministr financí Andrej Babiš. Od 14.30 po zbytek jednacího dne se omlouvá paní poslankyně Jitka Chalánková. Mezi 18. hodinou a půlnocí z pracovních důvodů se omlouvá pan poslanec Josef Hájek, dále od 12.45 do 14 hodin z důvodu jednání mimo Poslaneckou sněmovnu se omlouvá pan poslanec Karel Pražák. Dnes na odpolední schůzi se omlouvá paní ministryně Karla Šlechtová a dnes dopoledne z pracovních důvodů se omlouvá paní ministryně Marksová.

215.
Ústní interpelace

Ústní interpelace, které jsou určeny předsedovi vlády České republiky. Dnes jsme za účasti ověřovatelů vylosovali pořadí poslanců, v němž budou vystupovat a podávat ústní interpelace nejprve na předsedu vlády pana Bohuslava Sobotku či na vládu České republiky, a to v čase od 14.30 do 16, a na ostatní členy vlády pak od 16 do 18 hodin. Seznamy poslanců podle vylosovaného pořadí vám byly rozdány do lavic.

Nyní dávám slovo poslanci Antonínu Seďovi, který byl vylosován na prvním místě, aby přednesl ústní interpelaci na předsedu vlády České republiky Bohuslava Sobotku, a připraví se poslankyně Marta Semelová. Máte slovo, pane poslanče.

Poslanec Antonín Seďa: Děkuji, pane předsedající. Vážený pane předsedo vlády, počátkem tohoto měsíce byl na návštěvě naší země generální tajemník Severoatlantické aliance pan Jensen Stoltenberg. Podle mých informací měla být hlavním tématem adaptace Severoatlantické aliance na proměny současného bezpečnostního prostředí. Vaše vláda v reakci na změnu bezpečnostních hrozeb novelizovala bezpečnostní strategii České republiky smlouvou koaličních stran o zajišťování obrany České republiky, obrátila trend z poklesu rozpočtu kapitoly 307 na vzestupnou trajektorii se závazkem zajistit v roce 2020 obranný rozpočet ve výši 1,4 % hrubého domácího produktu.

Naše armáda se potýká dlouhodobě s řadou problémů, které souvisejí právě s podkopáním financování resortu obrany v minulosti. Vážený pane premiére, proto se chci zeptat na výsledky jednání s panem Stoltenbergem a na možné dopady současné bezpečnostní situace na bezpečnostní strategii České republiky. Děkuji za vaši odpověď.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji vám, pane poslanče. Požádám pana premiéra o odpověď.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Hezké odpoledne, vážený pane místopředsedo, vážené poslankyně, vážení poslanci. Dovolte mi, abych reagoval na interpelaci pana poslance Sedi.

Na začátku února letošního roku jsme schválili aktualizaci bezpečnostní strategie České republiky. Jsem rád, že jsme na ní začali pracovat v zásadě okamžitě poté, kdy přišla nová vláda. Je nezbytné, aby Česká republika reagovala na to, co se odehrává ve světě. Mimo jiné v bezprostředním okolí Evropské unie se velmi zhoršila bezpečnostní situace, a to nejenom na východě ve vztahu ke konfliktu na východě Ukrajiny a k tomu, že Rusko obsadilo součást Ukrajiny Krym, ale také na Blízkém východě, ale také v severní Africe, nehledě na rizika terorismu a teroristické útoky, které se odehrály přímo v Evropské unii v poslední době.

Tohle všechno jsou výzvy, na které musíme reagovat nejenom my jako Česká republika, ale také naši spojenci v rámci Severoatlantické aliance. To znamená, že do této aktualizace koncepce, která naposledy byla aktualizována v roce 2011, jsme zařadili všechny klíčové hrozby, které existují v euroatlantickém prostoru. Definujeme způsob, jakým by Česká republika společně se spojenci měla těmto hrozbám čelit. Tady v tomto dokumentu zdůrazňujeme význam našich spojeneckých závazků a také se dotýkáme nových věcí, to znamená nových aspektů terorismu, fenoménu Islámského státu a samozřejmě také třeba tématu kybernetické bezpečnosti.

Sešel jsem se v minulých dnech vlastně už s druhým generálním tajemníkem během toho roku a půl, generálním tajemníkem Severoatlantické aliance. Krátce po nástupu nové vlády tady byl na návštěvě končící generální tajemník NATO a v minulých dnech přijel nový generální tajemník NATO pan Stoltenberg. Musím říci, že pan Stoltenberg ocenil několik faktů na straně naší armády a na straně České republiky. Ocenil naše angažmá v zahraničních misích, zejména to, které se týká Afghánistánu. Ocenil také fakt, že Česká republika začala zvyšovat výdaje na obranu. Ocenil fakt, že pomáháme spojencům v rámci boje proti Islámskému státu například tím, že naše stíhačky hlídají letecký, tedy vzdušný prostor spojeneckých států, naposledy to byla mise na Islandu, a jsme připraveni poskytovat jednotky pro síly velmi rychlé reakce Severoatlantické aliance. Tohle byly věci, které generální tajemník NATO ocenil. Samozřejmě jsme diskutovali o té ambici, kterou má Aliance jako celek, postupně zvýšit výdaje na obranu až na dvě procenta, ale já jsem ho informoval o tom, co je reálné v příštích letech v České republice. Myslím si, že 1,4 % hrubého domácího produktu pro zvýšení výdajů na obranu je reálný střednědobý cíl, který máme kolem roku 2020. Jsem přesvědčen, že pro efektivní investování veřejných prostředků ten nárůst musí být právě v tomto tempu.

Ještě bych se rád vyjádřil ke konkrétnímu obsahu, o co se vlastně jedná. Tady v minulosti docházelo k negativnímu jevu, to byl postupný pokles výdajů na obranu. Je to určitý paradox, protože v naší zemi tady byly pravicové vlády, ale současně docházelo k poklesu výdajů na obranu. Jenom pro srovnání - v roce 2006 byly výdaje Ministerstva obrany přes 55 miliard korun a během sedmi let klesly o 15 miliard korun, protože v roce 2013 už ty výdaje byly jenom 40 miliard. Jsem rád, že letos už je to necelých 44 miliard a v příštích letech ty výdaje porostou.

Ten pokles, obrovský pokles výdajů na obranu způsobil, že naše armáda ještě před rokem a půl nebyla schopna plnit celou řadu spojeneckých závazků v rámci Aliance. Doufám, že situace se změnila. Dochází k tomu, že armáda bude doplňovat své stavy, protože ona byla dlouhodobě na velmi nízkých stavech z hlediska naplnění tabulkových míst. To znamená, nabírá nové vojáky, doplňuje se munice. Rozjely se znovu akviziční programy, které se týkají modernizace výzbroje naší armády. Dochází k tomu - a teď se bavím o celé bezpečnostní strategii - samozřejmě ta bezpečnostní strategie zahrnuje také posílení policie, zahrnuje posílení tajných služeb.

To všechno už máme jako součást rozpočtu tak, abychom byli schopni reagovat na aktuální hrozby. Takže jsem rád, že migrační krize nás nezastihla nepřipravené a zastihla nás v situaci, kdy už jsme začali reálně zvyšovat schopnosti posílení bezpečnosti České republiky. ***

Minulý Nahoru Další