PČR, PS 2013-2017 | 29. schůze
Minulý Dolů Další

(17.40 hodin)

Poslanec Jan Farský: Vážený pane předsedající, děkuji za slovo. Já jsem chtěl položit několik otázek, takových takřka konfrontačních, k panu ministru financí, protože se objevují různá data kolem elektronické evidence tržeb a o všechna je ale opírána jeho budoucí smysluplnost, účinnost pro financování, ufinancování tohoto a přínos do rozpočtu, ale data, ze kterých se postupně vychází, se mění nejen v čase, ale i v osobách, které je říkají. Já si tuto interpelaci dovolím přednést písemně. Takže beru zpět.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Prosím pana poslance Váchu, který je dalším v pořadí. Prosím, máte slovo.

Poslanec František Vácha: Děkuji, pane předsedo. My tady teď máme nějakou koaliční roztržku kolem vedení svazku na jednotlivé poslance, to se asi dalo čekat, nicméně pro mě je mnohem důležitější ta aféra se zničenou zemědělskou úrodou. To mně je docela jedno, jaké jsou tam vlastnické vztahy, ale pro mě je zásadní, že si někdo dovolí zničit úrodu, budoucí úrodu potravinářské pšenice. Za dva měsíce by se měla sklízet. Je to 270 ha. Já nevím, jestli si dokážete představit, jak velká plocha je 270 hektarů. Já vám to přiblížím na něčem jiném. Z jednoho hektaru můžete mít až pět tun úrody, to je dohromady 1 350 000 kg obilí! Když to umelete, a tam jsou nějaké ztráty, tak z toho máte přibližně jeden milion kilogramů mouky. Z jedno milionu kilogramů mouky upečete dva miliony bochníků chleba. Byly zničeny budoucí dva miliony bochníků chleba! Průměrná spotřeba chleba na jednoho občana České republiky je 50 bochníků za rok. Z těch dvou milionů bochníků chleba byste byli schopni živit jeden rok 40 tisíc občanů České republiky! To je pro mě zásadní, to, že někdo nebo něčí firma někoho, kdo je za tu firmu zodpovědný, protože ji vlastní, zničí chleba (Čas!) pro 40 tisíc občanů ČR na jeden rok. (Čas!)

Pan ministr teď něco řekne a já budu mít doplňující otázku. (Předsedající: Ne. Čas! Bohužel nemůžu.) Pro poslance ANO - je to přibližně 30 milionů koblih. Děkuji.

Předseda PSP Jan Hamáček: Děkuji. Dalším bude Antonín Seďa. Je nepřítomen, tak potom Martin Kolovratník. Také nepřítomen. Jan Zahradník. Pane poslanče, prosím. Na paní ministryni Marksovou ve věci zákona o ochraně práv dětí. Prosím.

Poslanec Jan Zahradník: Děkuji, pane předsedo. Já teď nevím, když tady paní ministryně není, ale vzhledem k tomu, že moji kolegové a přátelé z Asociace náhradní výchovy se na mě obraceli poměrně naléhavě, tak tu interpelaci přečtu a budu doufat, že se mi dostane nějakého písemného odpovězení, případně ji předložím příště.

Mám tedy informace, že na ministerstvu paní ministryně Marksové je připravován návrh nového zákona o ochraně práv dětí v České republice. Podle mých informací je příprava ve fázi tvorby memoranda mezi Ministerstvem práce a sociálních věcí, Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy a Ministerstvem zdravotnictví. Ministerstvo práce a sociálních věcí pak připravilo materiál Základní teze zákona o podpoře rodin, náhradní rodinné péči a systému ochrany práv dítěte a novelizace souvisejících právních předpisů. Ze zmíněných materiálů vyzařuje snaha dostat pod záminkou sjednocení systému péče o ohrožené děti všechna zařízení věnující se této problematice do gesce MPSV. Zařízení, ve kterých v současné době probíhá péče o ohrožené děti a kterými jsou výchovně vzdělávací instituce v gesci MŠMT, se mají stát zařízeními poskytujícími sociální služby. Zdůrazňuji služby. V těchto zařízeních probíhá vysoce odborná činnost erudovaných pracovníků, nemůže se tedy jednat o službu. Jde přece o výkon soudních rozhodnutí. Tato zařízení se díky výše uvedeným skutečnostem nacházejí ve velké nejistotě.

A teď, pane předsedo, otázky. Táži se paní ministryně, v jaké podobě se v současné době nachází příprava jak memoranda, tak základních tezí zákona o podpoře rodin atd. Za důležité také považuji otázku, zda teze byly projednány s Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy a Ministerstvem zdravotnictví. Dále se ptám paní ministryně, zda je předpokládán zánik zákona č. 109/2002 Sb., o ústavní výchově. A poslední otázka - kým a jak bude řízen proces umisťování dětí a jeho následná kontrola. A poslední, řečnická otázka, zda paní ministryni Marksové nepřipomíná úřad pro ochranu dětí, který se snaží ustavit, ten tak diskutovaný a klidně řeknu obávaný Barnevern.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu poslanci. Paní ministryně bohužel není přítomna, takže panu poslanci bude odpovězeno písemně.

Další interpelaci pan poslanec Adam Rykala stáhl, takže následuje pan poslanec Ludvík Hovorka, kterého ale nevidím, není přítomen, takže jeho interpelace propadá. A budeme pokračovat interpelací paní poslankyně Jitky Chalánkové na pana ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka ve věci doporučení Ministerstva zahraničních věcí pro pobyt rodičů s dětmi v Norsku.

Poslankyně Jitka Chalánková: Děkuji za slovo. Vážený pane ministře, již jsem vás informovala před chvilkou, že se mi podařilo zajistit, že vám mohu dodat dopis norské velvyslankyně, kde je psáno, že norská jurisdikce se vztahuje na všechny děti, které se objeví jakýmkoliv způsobem na území Norska. Tento dopis vám dodám.

Vážený pane ministře, ještě jednou k paní Michalákové a jejím dětem. V poslední době se ukazuje, že její případ není ojedinělý. Víme dnes o podobných případech v Polsku, Lotyšsku, Litvě či na Slovensku. V jednom polském případu vyšlo později najevo, že dívka byla pěstouny naváděna, aby přiznala bití matkou s tím, že pak se bude moci vrátit k matce, protože ta bude moci dostat od státu kurzy nebití. Dívka odmítla přiznat něco, co nebyla pravda, a uvedenou manipulaci později vypověděla před polským soudem. Osobně mě nejvíce zasáhl případ 10týdenní slovenské holčičky Maxine, která byla neslyšící matce odebrána pro údajně chybějící oční kontakt s dítětem. Matce bylo znemožněno dítě kojit, dnes již kojit nemůže.

Můj dotaz je velmi prostý: Uvažovala česká diplomacie o mezinárodní spolupráci při vracení dětí se zeměmi, jejichž občané rovněž narážejí na kulturní odlišnosti Norska při výchově dětí? Konkrétně se zeměmi visegrádské skupiny? Je možné toto téma otevřít v rámci visegrádské skupiny zemí? Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji paní poslankyni. Poprosím pana ministra o jeho odpověď. Prosím, pane ministře.

Ministr zahraničních věcí ČR Lubomír Zaorálek: Ano, děkuji za dotaz. Česká republika teď v červenci se stává předsednickou zemí Visegrádu a já samozřejmě vím o těch případech, které tady byly zmíněny, které se týkají nejenom visegrádských zemí, těch zemí je víc. Máme i některé případy například z oblasti Pobaltí, o kterých jsem mluvil s lotyšským ministrem zahraničí. Nicméně jak jsem řekl, v červenci zahajujeme předsednictví Visegrádu na jeden rok a já plánuji, že v rámci expertních konzultací otevřeme také tuto otázku, právě abychom zjistili, kolik takových případů se vyskytlo v těchto nám nejbližších zemích, sousedních zemích, a udělali si o tom celkovou představu. Já v této chvíli nemohu slíbit, že se dobereme nějakého požadavku třeba společného postupu v dané otázce, to bych šel příliš daleko, ale mohou slíbit to, že v rámci expertních konzulárních konzultací toto téma bude jedno z těch, které nás v rámci předsednictví zajímá a které v rámci Visegrádu takto otevřeme. ***

Minulý Nahoru Další