PČR, PS 2013-2017 | 29. schůze
Minulý Dolů Další

(11.10 hodin)

Poslanec Miroslav Kalousek: Děkuji. Dámy a pánové, návrh zákona o Registru smluv je zákon, který poslanecký klub TOP 09 a Starostové dlouhodobě prosazuje, pochopitelně i s některými úpravami, neboť mně osobně není jasné, proč by se tato povinnost měla vztahovat na příspěvkovou organizaci, která hospodaří s dvěma nebo třemi miliony státních prostředků ročně, a neměla by se vztahovat na soukromníka, který inkasuje miliardy ročně. To jsou pořád ty samé veřejné prostředky a veřejnost má právo vědět, jak se s těmi prostředky nakládá. Z tohoto hlediska také -

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Já se velmi omlouvám, pane předsedo. Dovoluji si poprosit kolegy o klid v jednacím sále.

Poslanec Miroslav Kalousek: Ale protože vím, že tento pozměňující návrh už byl předložen v druhém čtení na výboru, jenom avizuji, že si zaslouží svoji podporu, neboť podnikatelské subjekty inkasují ročně více než 50 mld. prostředků z veřejných rozpočtů, ať už z národních, nebo z Evropské unie, tak je absurdní, abychom v případě, že se jedná o státní instituci nebo instituci krajskou či obecní, trvali na tom, že ty smlouvy musí být zveřejněny, tak abychom tolerovali, že nebudou zveřejněny, když jde o miliardové dotace pro jednotlivé soukromníky.

To není ani žádná šikana, a koneckonců každý soukromník má právo tu dotaci odmítnout a nevzít si ji, když nechce ty smlouvy zveřejňovat. Ale pokud si ty veřejné prostředky vezme, tak by se na něj měly vztahovat stejné povinnosti jako na instituce, které hospodaří s veřejnými prostředky, protože jejich zakladatelem je stát, kraj či obec. To je první připomínka, kterou chci zdůraznit a kterou pokládám za důležitou, protože jinak bychom se chovali velmi pokrytecky.

Pozměňující návrh, který teď chci odůvodnit v obecné rozpravě, se týká tzv. prioritních kapitol. Rozpočtová pravidla pro několik málo kapitol... (Řečník vyčkává.)

Paní ministryně... Paní ministryně, já už na to nemám, abych vás překřičel.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Velmi se omlouvám, pane poslanče. Poprosím všechny, aby skutečně své hovory přenesli mimo tento jednací sál.

Poslanec Miroslav Kalousek: Děkuji pěkně. Rozpočtová pravidla vyjímají z exekutivní pravomoci vlády při stanovování rozpočtu některé kapitoly, kde výjimečným způsobem záleží na nezávislosti. Je to Ústavní soud, je to NKÚ, je to kapitola Poslanecké sněmovny, je to kapitola Senátu, jsou to tzv. prioritní kapitoly. Když to dohromady sečteme, jedná se o poměrně malé částky, ale klíčová je tam ta míra nezávislosti.

Vzpomínám si na rok 2004, když jsem byl předsedou rozpočtového výboru, vláda Vladimíra Špidly snížila rozpočtovou kapitolu NKÚ a Ústavního soudu, předložila ten návrh rozpočtu do vlády a já jsem přinutil premiéra, a on mé argumenty uznal, že něco takového vláda udělat nesmí, že to může udělat pouze rozpočtový výbor Sněmovny. To usnesení vlády revokoval a vláda se usnesla jinak.

Není to hnidopišství, je to velmi důležité z hlediska ústavní nezávislosti některých institucí. V rámci rozpočtových pravidel jim říkáme prioritní kapitoly. Tam vláda nesmí stanovovat mantinely rozpočtu, tam je to výlučně pravomoc Poslanecké sněmovny, kterou při projednávání rozpočtu Sněmovna deleguje na rozpočtový výbor a v rámci schvalování rozpočtu potom samozřejmě schvaluje Sněmovna.

Já jsem přesvědčen, že tento princip by se měl vztahovat i na Registr smluv. Že by mohla za určitých okolností být ohrožena, nebo některé informace zneužity pro to, aby mohla být ohrožena nezávislost např. NKÚ nebo např. Ústavního soudu právě pro jejich povinnosti Registru smluv. Nejedná se o nijak dramatické finanční objemy a myslím si, že nezávislost těchto institucí v demokratickém systému za to stojí. Proto se v podrobné rozpravě přihlásím k pozměňovacímu návrhu, který pro tyto prioritní kapitoly státního rozpočtu, tedy pro tyto instituce, z Registru smluv navrhuje výjimku. Děkuji za vyslechnutí a za pochopení.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu předsedovi Kalouskovi. Nyní s přednostním právem pan místopředseda poslaneckého klubu (místopředseda signalizuje ze sálu) - dobře. Dalším řádně přihlášeným je pan poslanec Vít Kaňkovský. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Vít Kaňkovský: Vážený pane místopředsedo, vážení členové vlády, milé dámy, vážení pánové, komplexní pozměňovací návrh ke sněmovnímu tisku 42 podaný prostřednictvím kolegů Vondráčka, Chvojky a Bartoška se mj. týká i zveřejňování smluv mezi zdravotními pojišťovnami a zdravotnickými zařízeními, které jsme zde nedávno řešili v souvislosti s projednáváním tzv. transparenční novely zákona č. 48/1997 Sb. Tuto novelu jsme zde již schválili ve třetím čtení včetně pozměňovacího návrhu, který jsem podal s kolegou Krákorou při projednávání ve výboru pro zdravotnictví, a tento řeší zveřejňování smluv mezi zdravotnickými zařízeními a zdravotními pojišťovnami i s ohledem na jejich účinnost, což je u tohoto druhu smluv, zejména u tzv. úhradových dodatků, věc naprosto zásadní.

V této souvislosti chci jasně deklarovat, aby nedošlo k žádné pochybnosti, že já i klub KDU-ČSL zveřejňování smluv mezi zdravotními pojišťovnami a zdravotnickými zařízeními podporujeme. Toto chci, aby zde jednoznačně zaznělo. Co ale vidím jako naprosto zásadní, je způsob, který pro naplnění cíle transparentnosti právě u smluv mezi zdravotnickými zařízeními a zdravotními pojišťovnami zvolíme.

Je třeba si uvědomit, že smlouvy mezi těmito dvěma subjekty jsou značně specifické, protože přímo navazují na výši úhrad stanovených každoročně úhradovou vyhláškou. V této souvislosti si je třeba uvědomit, že úhradová vyhláška vychází pravidelně až v posledních dnech kalendářního roku. Snad se v tomto ohledu blýská na lepší časy, protože kolega Hovorka podal k novele zákona č. 48/1997 Sb. pozměňovací návrh, který navrhuje nově povinnost vydání úhradové vyhlášky nejpozději do konce října příslušného kalendářního roku. Bohužel ale ani tak není zaručeno, a praxe to jednoznačně ukazuje, že by všechny smlouvy, hlavně pak každoročně uzavírané dodatky ke smlouvám, byly projednány a uzavřeny do konce kalendářního roku. To je v dnešní době spíše zbožné přání, protože vyjednávání kolem úhradových dodatků se často vleče řadu měsíců.

Z tohoto pohledu jsem přesvědčen, že problematiku zveřejňování smluv mezi zdravotními pojišťovnami a zdravotnickými zařízeními je vhodnější ponechat v dikci zákona č. 48/1997 Sb., včetně navázání na účinnost, tak jak to tzv. transparenční novela komplexně řeší. Oproti tomu zařazení smluv do zákona o Registru smluv by zejména v oblasti účinnosti smluv, pokud by byly uzavřeny až v průběhu prvních kalendářních měsíců nebo v průběhu prvních měsíců kalendářního roku, což je dneska v praxi běžné, byly zatíženy významnou právní nejistotou. Toto považuji za vysoce nebezpečný fenomén.

Proto si v podrobné rozpravě dovolím načíst pozměňovací návrh, kterým navrhnu zveřejňování smluv o úhradách zdravotní péče mezi zdravotními pojišťovnami a zdravotnickými zařízeními vyjmout z dikce zákona o Registru smluv a řešit jej v dikci zákona o veřejném zdravotním pojištění.

V opačném případě bychom dospěli k právnímu střetu mezi oběma právními normami, tedy návrhem zákona o Registru smluv a novelizovaným zákonem č. 48/1997 Sb. Komplexní pozměňovací návrh k Registru smluv totiž řeší zmíněný konflikt pouze v jednom směru, když stanoví, co se stane, bude-li smlouva, a v tomto případě také informace o odchylkách od úhradové vyhlášky pro daný kalendářní rok, zveřejněna nejdříve v registru, viz ustanovení § 8 odst. 6 - je-li v souladu s tímto zákonem uveřejněna smlouva, která má být uveřejněna podle jiného zákona, nebo informace z ní mají být uveřejněny podle jiného zákona, je tím splněna povinnost uveřejnit ji nebo informace z ní podle takového jiného zákona. ***

Minulý Nahoru Další