PČR, PS 2013-2017 | 29. schůze
Minulý Dolů Další

(17.40 hodin)

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji vám, paní poslankyně, za vaši interpelaci. Požádám pana ministra Daniela Hermana, aby vám odpověděl.

Ministr kultury ČR Daniel Herman: Děkuji, vážený pane předsedající.

Vážená paní kolegyně, kolegyně, kolegové, děkuji za tento dotaz, je to velmi důležitá věc. Jak je vám známo, nevím, kdo z vás zná tu lokalitu horní zahrady českokrumlovského zámku, tak přesně jak zde zaznělo, ta točna je tam skoro 60 let. Je v bezprostřední blízkosti letohrádku Bellarie, což je mimořádně kvalitní barokní stavba. O tom je vedená diskuse. Základním prvkem barokní architektury, ať už architektury stavební, nebo zahradní, je osa. Ta točna stojí v základní centrální ose této zahrady a o tom se vede vlastně celá diskuse.

Vzhledem k tomu, že jsem jihočeský rodák, tak to má jakousi přidanou hodnotu v tom, že jsem se nemusel nijak podrobně seznamovat se situací, protože ji od svého dětství znám. Jsou zde dva momenty - jeden, který se týká památkové péče. Samozřejmě že českokrumlovský zámek i přilehlé zahrady jsou zcela mimořádným památkovým objektem. Na druhou stranu je zde také už několik desítek let existující mimořádná scéna Jihočeského divadla pod nejvyšším stropem na světě.

Mám odpovědnost jako ministr kultury za oba segmenty této kulturní činnosti, tedy jak za oblast památkové péče, tak za oblast živého umění. Jsem hluboce přesvědčený o tom, že obě tyto složky umění jsou plně kompatibilní. To znamená, že jsem se snažil od svého nástupu do funkce ministra kultury o to, abychom se dostali z kategorie ano, či ne, tedy z kategorie točna v zahradě ano, nebo točna v zahradě ne, do kategorie ano, ale jaká. Toto se mi podařilo, protože na mé pozvání v létě loňského roku přijely do Českého Krumlova na inspekci dvě pracovnice Unesca a Icomosu, které se na místě přesvědčily o tom, jak situace vypadá. Výsledkem této jejich expertní mise byl dopis, který jsme obdrželi někdy koncem loňského roku, a jeho výsledkem skutečně je posun z kategorie ano či ne do kategorie ano, ale jaký design. Takže v tuto chvíli se pravidelně schází pracovní skupina, která řeší otázku otáčivého hlediště, a řeší se ta otázka vyosení, to znamená posun podle expertů sedm osm metrů z té barokní osy, kde skutečně otáčivé hlediště tu osu narušuje, poněkud - jak bych to přiblížil - prostě do vzdálenější části od té Bellarie. Doprava - záleží na tom, jak člověk stojí, prostě ta vzdálenější část od Bellarie. A bude vypsána architektonická soutěž.

Zřizovatelem Jihočeského divadla je statutární město České Budějovice, mé rodné město, které se v tuto chvíli potýká s ne úplně komfortní situací. Nicméně pevně věřím, že to nebude mít zásadní vliv na řešení této věci. To znamená, tato architektonická soutěž bude vypsána a očekává se, že z ní vzejdou zajímavé návrhy. Už jsem viděl některé plány, které jsou schopny splnit očekávání vysokých nároků památkové péče. Buď to má být demontovatelná scéna, nebo zasouvatelná scéna, zkrátka určitý stav, který by minimálně narušoval tuto barokní zahradu.

Mohu říci jednu věc - že pokud budu mít já vliv na tuto skutečnost, tak Jihočeské divadlo na této scéně v Českém Krumlově hrát bude, protože už sám Český Krumlov a existence barokního divadla v areálu zámku ukazuje, že divadlo a památková péče k sobě velmi dobře jdou. Například teď nedávno obnovené barokní divadlo ve Valtickém zámku je toho dalším svědectvím.

Jsou samozřejmě někteří lidé, a ti jsou jak v oblasti památkové péče, tak i v jiných oblastech, kteří velmi výrazně akcentují jeden svůj specifický úhel pohledu na danou skutečnost, pro které ty ostatní momenty nejsou tak důležité. Tyto názory znám. Je to názor proti názoru. Poslední zásadní odpovědnost bude nakonec odpovědnost Ministerstva kultury.

Znovu opakuji, jsem opravdu hluboce přesvědčený o tom, že živé umění a památková péče jsou plně kompatibilní dva projevy téže kultury, které se mohou velmi dobře doplňovat (upozornění na čas), obohacovat nádhernou atmosféru krumlovského zámku.

Děkuji za pozornost.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji vám, pane ministře. Chci se zeptat, paní poslankyně, nebudete mít doplňující otázku. (Ne.) Dobře.

V tom případě 23. v pořadí byla vylosovaná paní poslankyně Radka Maxová se svou interpelací na pana ministra Svatopluka Němečka. Máte slovo.

Poslankyně Radka Maxová: Děkuji, pane předsedající. Pane ministře, ráda bych citovala vaši řeč z posledního projednávání zákona číslo 48, o veřejném zdravotním pojištění: Ano, dávám tady závazek, že jsme připraveni k této debatě, že jsme připraveni na odborném fóru tuto věc rozdiskutovat a případně vytipovat ty zdravotnické prostředky, kde to nebude problém. A před koncem roku má být znovu otevřena novela zákona 48 a pak si myslím, že toto můžeme udělat.

A já se vás tedy ptám, pane ministře, jak se tento váš slib vyvíjí. Zdali už byly podniknuty nějaké kroky k tomu, abychom se snažili pomoci našim pacientům dobrovolnou spoluúčastí. Děkuji.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji vám, paní poslankyně. Požádám, aby vám pan ministr odpověděl.

Ministr zdravotnictví ČR Svatopluk Němeček: Vážený pane předsedající, vážené paní poslankyně, vážení poslanci, požadavek na úpravu tzv. nadstandardů, nebo jak se někdy říká dobrovolné spoluúčasti pojištěnce na úhradě zdravotních služeb, vyplynul až v rámci druhého čtení transparenční novely v Poslanecké sněmovně. Před jeho předložením jsem ze strany koaličních partnerů nezaznamenal žádnou snahu výše uvedenou problematiku řešit, byť byl celý návrh v legislativním procesu již více než rok.

Na dobrovolnou spoluúčast pojištěnců při poskytování hrazených služeb existuje v současné době několik výkladových názorů a ani jednotliví poskytovatelé nepřistupují k úhradě nad rámec služeb hrazených ze zdravotního pojištění jednotně. Řešení nemůže spočívat pouze v jednoduchém konstatování, že má pojištěnec možnost si připlatit, ale rovněž v zakotvení jasného stanovení základní ceny konkrétního zdravotnického prostředku a v možnostech kontroly nad dodržováním práv pojištěnců. Řešit tuto problematiku, která bude mít vážný dopad do současného pojetí úhrad zdravotnických prostředků, a tím i do celého systému veřejného zdravotního pojištění, jedním novelizačním bodem není šťastné.

Chtěl bych využít této příležitosti a informovat Poslaneckou sněmovnu, že na Ministerstvu zdravotnictví je hotov věcný záměr zákonné úpravy regulace cenových a úhradových hladin zdravotnických prostředků, což je velmi rozsáhlá zákonná norma, kterou, předpokládám, že už v září předložíme do vlády a která bude řešit celou škálu zdravotnických prostředků, která se na trhu v České republice vyskytuje, bude řešit podle standardních procesů ve správním řízení stanovení úhrady těchto zdravotnických prostředků a cenu těchto zdravotnických prostředků a v podstatě velmi obdobně s tím, jako je situace dnes v lékové politice, kdy máme léky plně hrazené varianty a kdy jsou léky s doplatkem, toto bude existovat vlastně u celé škály zdravotnických prostředků, které tady jsou. Myslím si, že z 95 % celou tuto problematiku tato zákonná úprava bude řešit.

Co tato úprava řešit nebude, to jsou zdravotní výkony, jejichž poskytování je vázáno na hospitalizaci a kde poskytnutí toho zdravotního prostředku je vázáno na zdravotní výkon. Toto budeme řešit odlišně. Již jsem zadal právnímu odboru Ministerstva zdravotnictví, aby mi připravil analýzu, jaké možnosti řešení zde jsou, jaká rizika se zde vyskytují, tak aby pacient nebyl vystaven tomu, že bude nucen dobrovolně k nedobrovolné spoluúčasti. O výsledcích té analýzy samozřejmě budu Poslaneckou sněmovnu informovat. ***

Minulý Nahoru Další