PČR, PS 2013-2017 | 29. schůze
Minulý Dolů Další

(12.10 hodin)
(pokračuje Farský)

Pokud zazněla otázka účinnosti, že by vlastně jedna strana mohla znejistit tu druhou, tak jenom znovu zopakuji to, co už zaznělo. Zveřejňovat samotnou smlouvu mohou obě strany. To znamená, nikdy to není tak, že by jedna strana nezveřejněním mohla tu druhou držet v šachu a nějakým způsobem ji tlačit k nějakému jednání, které ta by si nepřála.

Možnost, nebo spíše náhrada centrálního Registru smluv vlastní úřední deskou tady zazněla už minule. Myslím, že by to byl krok, který by nevedl ke zjednodušení a určitě by nebyl levnější. Když budu mluvit jenom o obcích, 6250 úředních desek, na kterých by se zveřejňovala data, která by musela být nějakým způsobem zajištěna, aby do nich nemohlo být zasaženo, by nevedlo k tomu, že to bude jednodušší. Systém vstupu po internetu, když to vkládáte ze své kanceláře, je jedno, jestli to vkládáte do Registru smluv, nebo jestli to vkládáte na úřední desku. V Registru smluv navíc přes datovou schránku máte přesný záznam toho, jakým způsobem je zveřejněno, a samozřejmě to přináší zásadní plus, které je dáno, a to že ve chvíli, kdy jsou data na jednom místě, tak s nimi jde pracovat daleko efektivněji a zveřejňování dostává daleko větší smysl.

Připomínka byla k NKÚ, že tam bychom se měli zasnažit a dotáhnout. Souhlasím, ale dovolím si namítnout, že je tam zásadní rozdíl. My zákonem o Registru smluv nebudujeme nový úřad, neposilujeme žádný úřad, my jenom s veřejnými prostředky budeme nakládat veřejně.

Pan poslanec Snopek k zahlcení krajů a obcí. Máme minimálně jeden kraj, který zveřejňuje, a to Liberecký kraj. K nim jsem vznesl dotaz, jak je to zatěžuje. Jejich odpověď byla, že to zvládli v řádu svých stávajících pracovníků. Stejnou zkušenost mám i z obcí, a to včetně Semil, kde jsem do loňského podzimu starostoval.

Neúčinnost smlouvy. Podmínku účinnosti zveřejněním nahrazovat sankcí myslím, že by bylo mimořádně nešťastné. Pokud by to mělo být nahrazeno sankcí, museli bychom zřídit aparát, který by desítky tisíc až statisíce smluv musel kontrolovat, případně vydávat rozhodnutí, vyměřovat sankce, vymáhat. Výsledek by byl ten, že po dlouhé práci mnoha úředníků, mnoha právníků by byla škoda uhrazena z jedné kapitoly do druhé a byl by to další orgán, který bychom zřídili a o jehož funkčnosti bychom asi museli pochybovat. Tady v tom případě, a v Registru smluv je to od začátku nastaveno tak, že tím, že jsou smlouvy zveřejněny, tak jsou smlouvy pod veřejnou kontrolou, a to jak z pohledu konkurence, která si bude hlídat, jestli v jejím oboru někdo nepodává služby ve stejné kvalitě, ale za daleko vyšší cenu; opozice, která si samozřejmě bude hlídat, aby ti, kteří zrovna v tu chvíli jsou u moci, tak aby nějakým způsobem nezavazovali a neprovazovali své okolí finančně z veřejných prostředků, a také k tomu budou určitě přistupovat občané, jak ukazuje i slovenský příklad, kde jsou přístupy v řádu statisíců.

To je tedy k otázkám položeným v obecné rozpravě, za které ještě jednou moc děkuji, že jste se tomuto zákonu věnovali, a otázky definovali.

Teď si dovolím krátce odůvodnit dva pozměňovací návrhy, ke kterým se přihlásím v podrobné rozpravě. První je v systému pod číslem 2265 a říká, že v § 2 odst. 1 by měla být vypuštěna formulace, která to definuje jako soukromoprávní smlouva, protože se domnívám, že by to jenom vedlo ke zmatkům a že by to v podstatě bylo jenom složitější. Tady jsem víceméně v souladu s pozměňovacím návrhem pana poslance Stanjury.

V § 2 odst. 1 písm. n) pak budu navrhovat vypustit definici, že musí být majetková většina, protože ona také může být většina hlasovacích práv a i tam je v tu chvíli zásadním, rozhodujícím veřejnoprávní subjekt a myslím, že i v těchto případech by na tyto smlouvy mělo být dohlédnutí.

Pod bodem 3 pak navrhuji, aby povinným subjektem, který zveřejňuje informace v Registru smluv, byly politické strany nebo politická hnutí. Z dosavadní aktivity současné vlády nemám pocit, že se dočkáme toho, co bylo slíbeno, a to transparentního financování politických stran. Navíc pokud k tomu má dojít, tak to má být doprovázeno úředním aparátem, a pokud bychom toto vložili do tohoto zákona, tak si můžeme jako jednu z úspor zrovna započítat úřad, který nebude muset být nový nebo vzniklý pro kontrolu transparentnosti nebo pro kontrolu financování politických stran.

V bodě 4 pak navrhuji, aby nebyla dána výjimka pro stavby mimo území ČR. Myslím si, že i tam jsou vynakládány veřejné prostředky a není důvod, který by říkal, že pokud jsou uzavírány smlouvy zastupitelskými úřady, tak nemají být viditelné.

V bodě 5 pak navrhuji, aby u smluv, které se uzavírají adhezním způsobem, nebyla dána výjimka, a to z důvodu právní jistoty. Ta definice není tak přesná na to, aby nemohla do budoucna způsobit nějaké problémy. Já bych se rád problémům vyhnul tím, že bych toto písmeno d), dosavadní písmeno e), zrušil.

Pak je tam vložena výjimka, která se týká všech firem, které jsou obchodovány na burze, což v českém případě, pokud jsem si to správně identifikoval, znamená jednu firmu, a to ČEZ. Myslím si, že tento paragraf by mohl přispět k rozvoji české burzy, protože by dost firem asi mělo potom chuť na burzu vstoupit, protože tím by se zákonu o Registru smluv vyhnuly, ale nemyslím si, že primárně cílem tohoto zákona by měla být podpora rozvoje pražské burzy, ale měla by to být transparentnost. Proto se domnívám, že výjimka pro ČEZ by v tomto zákoně napsána být neměla.

Co se týká předposledního bodu, tak je to návrh účinnosti. Já navrhuji, aby tento zákon byl účinný v celém svém rozsahu ve lhůtě šesti měsíců po jeho schválení. Myslím si, že tak jak je to dneska navrženo, a to, že zákon bude účinný od 1. července příštího roku a v jeho sankcích, to znamená sankce neplatnosti, neúčinnosti smlouvy pak bude účinná až od 1. července 2017, vnáší do této úpravy zásadní zmatek a může být výrazně zneužit proti tomuto zákonu. Výsledek bude totiž ten, že první rok se budou zveřejňovat všechny smlouvy a povinné informace, které nikomu nebudou vadit, nikomu nebudou překážet. Budou tak ti, kteří budou mít na to žaludek, říkat, jak vlastně je to všechno v pořádku, jak se všechno zveřejňuje, zákon funguje a přitom jenom dokazuje, že vlastně všichni dělají všechno, jak mají. Ve chvíli, kdy tam bude chybět sankce, tak podstatné smlouvy, pro které tento zákon má být přijat, tak tam jednoduše nebudou, anebo budou ve stavu, ve kterém z toho nic nevyčteme. ***

Minulý Nahoru Další