PČR, PS 2013-2017 | 29. schůze
Minulý Dolů Další

(13.20 hodin)

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji a nyní požádám s faktickou poznámkou pana poslance Novotného a eviduji s přednostním právem pana ministra, poté do diskuse. Máte slovo.

Poslanec Martin Novotný: Dámy a pánové, já jsem jenom chtěl krátce zareagovat na vystoupení paní Lorencové. Já si dovedu představit, že její popis té doby může být v mnoha rysech docela přesný, doby, která se týká třeba i velkých daňových úniků. Jenom chci připomenout, že k té době, přesně k těm letům patří také to, že onen zárodek tehdejšího impéria dnešního pana ministra financí tehdy, když se někdo zabýval jeho vlastnickou strukturou, tak byl napsán na nějakou schránku ve Švýcarsku. Problém je, že zrovna tento člověk, který v této době takto podnikal, nás dneska chce léčit. (Potlesk poslanců ODS.)

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji a s přednostním právem je přihlášen pan ministr Dienstbier.

Ministr vlády ČR Jiří Dienstbier: Vážený pane místopředsedo, vážené poslankyně a poslanci. Můžeme si tady samozřejmě předčítat ze stanoviska Legislativní rady vlády, tak jak učinil nyní pan poslanec Plíšek, ta citace byla přesná. Já bych jenom zdůraznil, že končí právě tím, že je pochybnost, zda opatření doprovázející její zavedení, která by měla minimalizovat související administrativní zátěž podnikatelů, jsou dostatečná. Přesně v tomto smyslu jsem tady o tom mluvil. Že není problém v samotném zavedení tohoto principu, ale v tom, jaká opatření ho budou doprovázet tak, aby se minimalizovala zátěž malých a středních podnikatelů.

A odcituji z jiné části stanoviska Legislativní rady vlády, abychom četli v souvislostech: Návrhem zákona není do právního řádu ČR implementováno právo EU a návrh není s právem EU v rozporu. Tolik citace.

Místopředseda PSP Jan Bartošek: Děkuji. A nyní přistoupíme tedy k řádné rozpravě. Slovo nyní udělím panu poslanci Bendovi a připraví se pan poslanec Novotný. Máte slovo.

Poslanec Marek Benda: Děkuji. Vážený pane místopředsedo, vážený pane ministře financí, dámy a pánové. Už toho strašně moc zaznělo, než člověk přišel na řadu, a to jsem se přihlásil poměrně brzo, ale faktickými poznámkami je to hodně rozředěno, takže už jenom několik spíše dílčích poznámek, které ale mě povedou k tomu, že budu žádat, aby tento návrh zákona projednal kromě určeného výboru ještě i výbor ústavněprávní.

Poznámka první k tomu, co říkala paní poslankyně Lorencová, kterou jsem poslouchal. EET nic z toho, o čem mluvila, neřeší v žádném případě. V žádném případě neřeší mzdy. To jsem si tedy opravdu nevšiml. A jediné snad, co by mohl řešit, ale zatím to tam není, předpokládám, že to někdo možná navrhne, že by stejným režimem mělo být evidováno i spropitné neboli trinkgeld, které zatím v té evidenci není a nějakým způsobem se vyjímá, a to je snad ten jediný příspěvek k platu, který opravdu zatím neprochází rukama ministra financí a vytváří ten velikánský problém, že si někdo vydělává o trošku více a není to dostatečně zdaněno. Tak jenom nevím, jestli vystoupení paní poslankyně Lorencové směřovalo k tomuto. K ničemu jinému směřovat nemohlo.

Druhá poznámka, také myslím, že už tady dneska mnohokrát odezněla, ale na rozdíl od nás, kteří tady sedíme, mám několik přátel, kteří v posledních týdnech trávili nějaký čas v Chorvatsku. Všichni mě ujišťují, že nikde žádné účtenky vydávány nejsou. Jestli si opravdu myslíme, že v Chorvatsku, když jste turista, dostáváte účtenky, no ani náhodou! Já nevím, jak probíhá komunikace s jejich daňovým úřadem, to bych už byl příliš smělý, kdybych toto tvrdil, ale krom pump, kde vám vydávají účtenku i v ČR naprosto běžně, a větších řetězců, kde i v ČR mají elektronické kasy a vydávají vám účtenku naprosto běžně, nikde nic takového neběží, a dokonce podle svědectví lidí, kteří tam jsou, to nevydávají ani místním Chorvatům. Jediní, komu se účtenky vydávají, jsou neznámí Chorvaté, protože to jsou potenciální kontroloři, kteří by mohli chodit a práskat, a těm se tedy účtenky vydávají. Ale cizincům je nikdo nevydává a místním Chorvatům je také nikdo nevydává. Tak to jenom abychom měli jasno, jak to tak geniálně funguje, a pak je samozřejmě výsledek ten, že zisk z toho je nula nula nic.

Ale chtěl jsem poukázat a částečně navázat na to, co tady říkal pan kolega Plíšek, a na debatu, kterou vede s panem ministrem Dienstbierem, na ústavněprávní aspekt celé věci kromě toho, jestli je to celé správně, nebo není správně. Já pokládám za ústavně nezrealizovatelné a nemožné, aby tento návrh zákona přinášel takové povinnosti a fakticky říkal: vláda může kohokoliv z těch povinností vyndat. To prostě podle mě je neudržitelný princip. Daně a poplatky musí být vybírány jen na základě zákona a vláda nemůže být zmocněna podle mého názoru, a proto žádám, aby tento návrh zákona projednal i ústavněprávní výbor, nemůže být zmocněna k tomu, aby libovolnému poplatníkovi, libovolnému okruhu poplatníků v § 10 Tržby ve zjednodušeném režimu: Ve zjednodušeném režimu se mohou evidovat také tržby, jejichž evidování běžným způsobem by znemožnilo nebo zásadně ztížilo plynulý a hospodárný výkon činnosti, ze které tyto tržby plynou. Tyto tržby stanoví vláda nařízením. - Tak buď tedy vláda musí říct, které to jsou, ale nemůžeme přece připustit, abychom stanovili nějakou povinnost zákonem a současně řekli, kdykoliv ze zákona by pod formulací ještě "by znemožnilo nebo zásadně ztížilo plynulý a hospodárný výkon činnosti" mohla vláda některé činnosti vyjmout.

To samé je samozřejmě v přechodných ustanoveních, která tedy podle mého názoru jsou napsána ještě úplně zmateně, a vůbec nevím, kdo je psal, ale protože jsou některé dočasně vyloučené tržby a v odst. 4 § 37 je najednou řečeno, že vláda může stanovit nařízením, že některé tržby nejsou ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona dočasně evidovanými tržbami - tak je tam zase může vrátit zpátky? Nebo může je vyjmout navždycky, nebo je může vyjmout jenom na chvíli? Nicméně si myslím, že toto je obrovský problém, zejména pokud se § 12 snaží definovat tržby vyloučené z evidence tržeb, a tady nějakou evidenci dělá, tak pak říct: ale kromě všech těchto tržeb si s nimi vláda ještě může dělat, co chce, a když se s tímhle spolkem podnikatelů domluví, tak může říct, že do evidence nespadají. To si myslím, že je ústavně neudržitelné a že by bylo dobře, aby to ústavněprávní výbor projednal.

V tržbách dočasně vyloučených nebo vyloučených z evidence tržeb v § 12 - já nevím, kdo ho pořádně četl, ale tam máte například v bodě 3 písm. h) - z drobné vedlejší podnikatelské činnosti veřejně prospěšných poplatníků. Podle mého názoru v tu chvíli se většina obchodů v ČR stane přidruženým nějakého veřejně prospěšného poplatníka, a není to nic zase tak složitého, a najednou do evidence tržeb spadat nebudou. Ten samý obchod prodávající cetky, nebo chcete-li suvenýry nebo nějaké vzácnosti, pokud ho budu mít napsaný na svoji osobu, tak má takové povinnosti, a ten samý obchod, který bude vedle nějaké nadace, obecně prospěšné společnosti, církve, snad i politické strany, kdybych to domyslel až do konce, najednou tyto povinnosti mít nebude. To se mi zdá, že je také velmi obtížně zrealizovatelné a že se nad tím musíme zamyslet, i kdybychom připustili ten celkový princip, tak že ten princip nesmí mít výjimky, které přímo nabádají k tomu, jak ho obcházet a zneužívat, pokud předpokládáme, že se jím má vybrat více daní, což já tedy upřímně řečeno úplně nepředpokládám.

Další věc, kterou jsem chtěl zmínit a pro kterou si myslím, že by bylo zase dobře, aby se návrhem zákona zabývali nejenom rozpočtáři, ale řekněme i právníci, jsou správní delikty. Když si přečtete správní delikty, tak fyzická osoba se dopustí přestupku tím, že závažným způsobem úmyslně ztíží nebo zmaří evidenci tržeb. Za tento přestupek lze uložit pokutu do půl milionu. ***

Minulý Nahoru Další