PČR, PS 2013-2017 | 29. schůze
Minulý Dolů Další

(15.00 hodin)

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Vážený pane poslanče, myslím, že věci musí mít nějaký logický sled. Naše vláda připravila v uplynulých měsících aktualizaci státní energetické koncepce. To je důležitý dokument státu, který definuje hlavní směry energetické politiky země. Aktualizace státní energetické koncepce byla schválena v zásadě po deseti letech a umožňuje vládě, aby provedla některá další koncepční rozhodnutí. Na schválení ASEKu navázalo potom rozhodnutí vlády o dalším rozvoji jaderné energetiky. Po schválení dokumentu, který se týká dalšího rozvoje jaderné energetiky, kde vláda podpořila záměr dalšího rozvoje jaderné elektrárny v Dukovanech a dalšího rozvoje jaderné elektrárny v Temelíně, bude vláda na podzim letošního roku projednávat třetí důležitý dokument a tím je řešení dalšího postupu územně ekologických limitů těžby hnědého uhlí v severních Čechách. V tom materiálu budou popsány a posouzeny základní čtyři varianty možných úprav územně ekologických limitů těžby hnědého uhlí.

Jsou to varianty, které Ministerstvo průmyslu předneslo v únoru 2015 na jednání Rady hospodářské a sociální dohody. Z tohoto jednání Rady hospodářské a sociální dohody vyplynul úkol zpracovat analýzu sociálních a ekonomických dopadů a bezpečnosti dodávek uhlí pro teplárenství u jednotlivých variant řešení územně ekologických limitů s termínem do konce června 2015. Proto dne 30. června 2015 na tiskové konferenci ministr průmyslu a obchodu seznámil veřejnost se závěry jednotlivých studií i s návrhem doporučení Ministerstva průmyslu a obchodu, které bude součástí výše zmiňovaného dokumentu. Ministr Mládek uvedl, že na základě závěrů zpracovaných studií doporučí vládě druhou variantu.

Chci jen stručně zmínit, že ty čtyři varianty dalšího postupu jsou následující. První varianta je zachování těžby hnědého uhlí v severních Čechách podle současných limitů, druhá varianta je posun hranic těžby hnědého uhlí na lomu Bílina, třetí varianta je posun hranice těžby hnědého uhlí na lomu Bílina a současně částečné prolomení limitů na lomu Československé armády a za čtvrté posun hranic těžby hnědého uhlí na lomu Bílina a prolomení územně ekologických limitů na lomu Československé armády v rámci 2. etapy, takzvaná velká Armáda. To jsou čtyři možné varianty postupu, které mohou být zvoleny v Ústeckém kraji. Ministr průmyslu, až bude předkládat materiál na vládu, tak jak informoval, bude podporovat variantu 2, tj. posun hranic těžby hnědého uhlí na lomu Bílina. Záměrem druhé varianty je využít zásob uhlí, které je vázáno za limity těžby na dole Bílina, to znamená využít hospodárně zásoby uhlí v této lokalitě. Tady bude k dispozici dalších 100 až 120 milionů tun využitelného uhlí.

A chci jen zmínit, že posun hranic těžby hnědého uhlí na lomu Bílina nepovede k nutnosti zasahovat do stávajícího osídlení. To znamená, nebude si to vyžadovat bourání domů nebo stěhování lidí prostě proto, že další rozvoj dolu Bílina je v tuto chvíli připraven, je vypořádán a nenaráží na odpor nebo protesty ze strany obcí podobně, jako je tomu v případě lomu Československé armády. Jsem přesvědčen o tom, že pokud dojde k prolomení limitů na lomu Bílina, dojde k zajištění zásobování veřejných tepláren a tepla pro domácnosti bez navýšení cen - což je myslím důležité: bez navýšení cen - a také bez bourání lidských sídel, které by si eventuálně vynutilo prolomení limitů na dole ČSA.

Čili vláda bude jednat o variantě č. 2, jak zmínil ministr průmyslu a obchodu. A já osobně pokládám tuto variantu z hlediska dalšího postupu za optimální.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji. Pan poslanec chce položit doplňující otázku. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Michal Kučera: Děkuji za slovo. Jelikož jsem vaši odpověď čekal, napsal jsem si další otázku. Vláda nedávno schválila aktualizovanou Státní energetickou koncepci České republiky, o limitech ale nerozhodla a vyžádala si další podklady. Ptám se tedy, nakolik je energetická koncepce skutečně aktuální, když se dnes podle ministrů stále neví, kolik hnědého uhlí bude potřeba a kolik ho budeme v následujících letech v Ústeckém kraji skutečně těžit. Druhá otázka je, kdy bude o limitech rozhodnuto. Prosím jen o datum.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji. Prosím pana premiéra o reakci.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Především pokud jde ještě o aktualizovanou energetickou koncepci, myslím, že je důležité připomenout, že tato koncepce není orientována na to, abychom se posouvali směrem k těžbě uhlí v České republice. Tato koncepce je zaměřena na budoucnost české energetiky v příštích několika desítkách let a definuje budoucnost následujícím způsobem.

Největší procento energie by v České republice mělo být vyráběno z jaderných zdrojů. To znamená, podíl energie vyrobené z jádra by se měl pohybovat mezi 40 až 50 %. Druhý největší podíl elektřiny by měl být získáván z obnovitelných zdrojů. Obnovitelné zdroje by měly tvořit 25- až 35procentní podíl na energetickém mixu. To znamená, se snažíme posunout naši energetiku směrem k nízkouhlíkové energetice, to znamená tak, aby tato energetická koncepce přispěla ke snižování emisí skleníkových plynů. Teprve na třetím a čtvrtém místě by měla být elektrická energie, která bude vyrobena z plynu, eventuálně která bude vyrobena z uhlí. To znamená, počítáme s tím, že podíl elektrické energie vyrobené z uhlí by se měl v horizontu několika desítek let snížit, s tím, že naroste podíl energie vyrobené zejména z obnovitelných zdrojů. Tolik tedy k vazbě energetické koncepce na debatu o prolomení limitů. Myslím, že tady není žádný rozpor s tím, co jsem dnes zmínil, pokud jsem preferoval variantu č. 2.

Kdy vláda přesně rozhodne? Počítám s tím, že ministr Mládek materiál předloží do vlády na konci léta. Čili předpokládám, že během podzimu by vláda o této otázce měla rozhodnout, a předpokládám, že z pohledu tohoto volebního období to bude finální rozhodnutí, ke kterému už vláda nemá žádný důvod, aby se vracela.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji. Nyní prosím k mikrofonu pana poslance Zahradníka, aby přednesl svou interpelaci na pana premiéra.

Poslanec Jan Zahradník: Děkuji, paní předsedající. Vážený pane premiére, obracím se na vás s interpelací ve věci přírodního divadla s otáčivým hledištěm v zahradě státního zámku Český Krumlov. Problematiku otáčivého hlediště v Krumlově sleduji už více než padesát let, ať už jako divák, tak jako regionální politik. Vždy jsem byl a jsem i nadále vděčným příznivcem tohoto jedinečného kulturního fenoménu. Velmi mne proto znepokojuje, že křehký konsenzus, kterého bylo v minulých letech dosaženo a podle kterého se měla začít připravovat stavba nové točny v zámecké zahradě, je v současné době narušen zesilující kampaní proti tomuto záměru. Lidé, kteří nemají žádné pověření, aby Českou republiku zastupovali, podsouvají do Centra pro světové dědictví UNESCO v Paříži staronové polopravdy. Posledním počinem tohoto druhu byl pořad veřejnoprávní České televize Reportéři ČT, podle kterého v naší zemi existují pouze lidé, kteří požadují odstranění otáčivého hlediště ze zámecké zahrady, což není pravda.

Obracím se na vás, vážený pane premiére, s dotazem, jaký je postoj vaší vlády k této problematice.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji a poprosím pana premiéra o odpověď.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji. Vážený pane poslanče, asi vás nepřekvapím informací o tom, že touto kauzou se zabývá ministr kultury Herman. Čili to není věc, která by spadala přímo do kompetence předsedy vlády, ale pan ministr Herman se jí věnuje. Určitě vás také nepřekvapí konstatování, že pan ministr Herman není první ministr kultury, který se touto otázkou zabývá. To znamená, je to kauza, která se táhne už řadu let.

Pokud jde o aktuální informace o tom, co se v tuto chvíli odehrává, v srpnu loňského roku byla do České republiky pozvána monitorovací mise mezivládního výboru pro světové dědictví za účelem projednání dalšího postupu ve věci umístění otáčivého hlediště v zámecké zahradě zámku v Českém Krumlově. V listopadu loňského roku obdržela Česká republika detailní zprávu z této monitorovací mise, která obsahovala řadu konkrétních doporučení, jak dále postupovat, včetně doporučení, která se vztahují k vypsání architektonické soutěže na nové otáčivé hlediště. ***

Minulý Nahoru Další