PČR, PS 2013-2017 | 26. schůze
Minulý Dolů Další

(15.30 hodin)

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji, vážený pane poslanče. Jak jste jistě zaznamenal, naše vláda v loňském roce věnovala velmi velkou pozornost tomu, abychom zintenzivnili naše politické, ekonomické a další vztahy s Čínou. Jsem rád, že se nám to povedlo. Koneckonců v loňském roce došlo k výrazné výměně vzájemných delegací a já jsem měl možnost se setkat s předsedou čínské vlády na summitu v Bělehradě v prosinci roku 2014 a mohli jsme zhodnotit uplynulý rok jako rok obratu ve vzájemných vztazích mezi Českou republikou a Čínou. Já jsem přesvědčen o tom, že intenzivní kontakty budou pokračovat i v letošním roce, a také mohu potvrdit, že nám změna politiky vlády, která je zaměřena na intenzivnější dialog s Čínou, přinesla už reálné ekonomické výsledky. Reálné výsledky v podobě čínských investic ať už v oblasti bankovního sektoru, reálné výsledky v podobě zvýšené poptávky po českém exportu do Číny a také reálné výsledky v podobě společných projektů v oblasti strojírenství, které budou realizovány v Číně při využití dodávek českých technologií. Čili je tady evidentní obrat z hlediska vzájemného obchodu a já předpokládám, že se podaří dosáhnout toho, na čem jsme se už také s čínskými představiteli dohodli, to znamená, že by měla být na konci letošního roku otevřena přímá letecká linka mezi Pekingem a Prahou. Očekáváme také, že by mohlo dojít k výraznému zvýšení turistického ruchu. Chystáme také spolupráci v oblasti zdravotnictví, v oblasti zdravotnictví se tady chystají některé čínské investice apod. Čili myslím si, že vláda se snaží věnovat ekonomické a politické spolupráci s Čínou poměrně velkou pozornost.

Přirozeně vyhodnocujeme i projekt banky, o které vy jste hovořil. Jenom pro srovnání, Asijská rozvojová banka, která funguje, má kapitál zhruba 160 mld. dolarů. Světová banka má kapitál zhruba 500 mld. dolarů a nová banka AIIB předpokládá pro začátek zhruba kapitál ve výši 50 mld. dolarů. Pravdou je, že k té nové asijské bance se přihlásila už řada evropských ekonomik včetně Německa, Velké Británie a Francie. Česká republika bude vyhodnocovat v příštích týdnech, zda je naše participace na tomto projektu pro Českou republiku ekonomicky výhodná. Je na Ministerstvu financí, aby předložilo do vlády příslušný materiál a doporučilo další postup.

Já myslím, že je potřeba, abychom poměřovali eventuální výši našeho vkladu, který bychom museli do této banky vložit, s možným profitem, který by z účasti na této bance, na tomto projektu mohla Česká republika v příštích měsících a letech získat z hlediska své participace na asijském trhu. Takže musíme pečlivě zvážit, jestli naše eventuální účast na projektu této banky nám otevře ještě nějaké další nové možnosti k tomu, aby se naše firmy na asijském trhu realizovaly. Chci připomenout, že my samozřejmě v rámci aktivní ekonomické diplomacie se snažíme posílit vztahy se silnými asijskými ekonomikami. Vedle Číny chci také zmínit Korejskou republiku, kde jsme dosáhli výrazného úspěchu z hlediska přílivu nových korejských investic do České republiky. A já si myslím, že nelze v tuto chvíli definitivně konstatovat, jestli členství v AIIB je pro Českou republiku výhodné, či nikoliv. Tady potřebujeme podrobnější analýzu Ministerstva financí a předpokládám, že Ministerstvo financí s takovouto analýzou přijde na jednání vlády.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Pan poslanec má doplňující otázku. Prosím, pane poslanče.

Poslanec Zdeněk Ondráček: Děkuji, pane premiére. Samozřejmě jaké jsou naše zahraniční vztahy s Čínskou lidovou republikou vnímám a váš výčet samozřejmě je známý. Já se ptám jenom jednu doplňující otázku. Zkuste mně říct horizont, kdy, dokdy to bude schopno Ministerstvo financí vyhodnotit. Jestli zase něco nezaspíme. Když to je schopna vyhodnotit Francie, Anglie a další velké ekonomiky jako Německo, tak na co čekáme my? Tak mi zkuste říct jenom časový horizont. Měsíc, dva, půl roku? Děkuju.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji panu poslanci. Prosím pana premiéra.

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji. Vážený pane poslanče, pokud jde o zmíněnou Asijskou banku pro infrastrukturní investice, předpokládám, že ta úvaha by měla nastat v horizontu týdnů, maximálně měsíců. Čili nemělo by to být nějaké příliš dlouhé období. Očekávám, že s tím analytickým materiálem a s návrhem dalšího postupu přijde z hlediska kompetencí Ministerstvo financí. A chci jenom připomenout, že trend vstupu čínských investorů sem do České republiky je již relativně silný, protože už tři čínské banky projevily zájem otevřít svoji pobočku tady v Praze, to znamená v České republice jako v přirozeném centru regionu střední Evropy. Takže dochází tady ke zvýšení zájmu čínského finančního sektoru o Českou republiku, o střední Evropu. Je otázka, jestli ten eventuální vstup České republiky do Asijské banky pro infrastrukturní investice nám přinese nové možnosti, jestli to bude nějaká nová zajímavá synergie. Tady je potřeba vyčkat na výsledek analýzy, kterou provádí Ministerstvo financí. Děkuji

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Dostáváme se k deváté interpelaci, kdy paní poslankyně Pavlína Nytrová bude interpelovat pana premiéra ve věci aktuálního vývoje v registru smluv. Prosím, paní poslankyně.

Poslankyně Pavlína Nytrová: Děkuji za slovo. Vážený pane premiére, zveřejňování smluv, faktur a objednávek, a tím i rozšíření okruhu osob a institucí, které se budou moci na veřejné, i když jen neformální kontrole podílet, je nezbytné, neboť dosavadní zkušenost ukazuje, že stávající institucionalizované kontrolní mechanismy nejsou dostatečně efektivní. Jejich doplnění o prvky veřejné kontroly nakládání s majetkem státu, krajů, obcí a dalších subjektů je proto vysoce žádoucí.

Ráda bych od vás slyšela informaci k aktuálnímu stavu přípravy registru smluv, významného protikorupčního nástroje, který zvyšuje transparentnost veřejné správy. Médii proběhla zpráva o tom, že došlo ke shodě mezi koaličními partnery ve věci zveřejňování smluv a zavedení tzv. registru smluv. V tomto ohledu bych se chtěla zeptat, jaké jsou parametry budoucí právní úpravy a kdy se dočkáme zavedení tohoto registru. Dotkne se povinné zveřejňování smluv i malých obcí? Určitě je zpracována analýza odhadovaných dopadů zavedení povinného registru smluv na rozpočty měst a obcí. Mohl byste nás s touto analýzou seznámit? Děkuji.

Místopředseda PSP Petr Gazdík: Děkuji paní poslankyni. Prosím, pane premiére, jak je to s registrem smluv?

Předseda vlády ČR Bohuslav Sobotka: Děkuji. Vážená paní poslankyně, pokud jde o registr smluv, ten je předložen na půdě Poslanecké sněmovny ve formě poslaneckého návrhu. My jsme se dohodli na úrovni vládní koalice, že bychom připravili komplexní pozměňující návrh k návrhu zákona o registru smluv. Mohu vás informovat o tom, že komplexní pozměňující návrh už je připraven, to znamená koalice v minulých týdnech dosáhla finální shody na tom, jaké konkrétní parametry by ten pozměňující návrh měl mít, měl obsahovat. Pokud se nám podaří tedy tento návrh tady v Poslanecké sněmovně prosadit, což by vzhledem k počtu hlasů koaličních poslanců neměl být zásadní problém, zákon by mohl nabýt účinnosti 1. července 2016 a následně sankce neúčinnosti a zrušení smlouvy při neuveřejnění by měla být uplatňována od 1. července roku 2017. To je zhruba možný časový harmonogram.

Pokud jde o to, jak vypadá komplexní pozměňující návrh, co by se mělo odehrávat, tak bych chtěl uvést, že v registru smluv by se měly zveřejňovat smlouvy a jejich metadata, tzn. základní údaje o těchto smlouvách. Návrh obsahuje katalog povinných osob, na které se zákon má vztahovat, tzn. stát, územní samosprávné celky a další veřejnoprávní korporace propojené s nimi majetkově nebo jinak. Stanovuje se výjimka z povinnosti smlouvu uveřejnit zejména pro smlouvu, jestliže výše hodnoty jejího předmětu je 50 tis. korun bez daně nebo nižší, a pro smlouvy uzavírané s fyzickými osobami, které jednají mimo rámec své podnikatelské činnosti. To znamená, měly by se všechny ostatní smlouvy v tomto systému zveřejňovat.

Registr smluv by měl být elektronickým informačním systémem veřejné správy, který je přístupný bezplatně. Je umožněno ve stanoveném rozsahu před uveřejněním chránit obchodní tajemství a je možné také provést opravu uveřejněného dokumentu. Následkem neuveřejnění smlouvy je neúčinnost smlouvy, popř. její zrušení od počátku, přičemž sankce neúčinnosti smlouvy a jejího zrušení od počátku se stanoví pro smlouvy uzavřené až jeden rok po nabytí účinnosti zákona. Cílem přechodného období je, aby se povinné subjekty mohly seznámit s chodem tohoto systému, tzn., aby si vytvořily pravidla pro zveřejňování smluv a nebyly bezprostředně vystaveny riziku sankce neplatnosti smlouvy. ***

Minulý Nahoru Další