PČR, PS 2013-2017 | 17. schůze
Minulý Dolů Další

(12.20 hodin)
(pokračuje Babiš)

Návrh také zásadním způsobem posiluje zainteresovanost členů družstevních záložen na fungování samotné kampeličky. S účinností od 1. ledna 2018 se stanovuje minimální výše základního členského vkladu, která musí činit alespoň tisíc korun. Vzhledem k tomu, že takto nízká částka by nepředstavovala dostatečnou zainteresovanost členů družstva, je dále kombinována s pravidlem, kdy depozitum člena, kterému je vyplácen úrok či obdobná výhoda, nesmí překročit desetinásobek z úhrnu jeho základního vkladu a dalšího členského vkladu.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Pane ministře, omlouvám se, na chviličku vás přeruším a poprosím kolegyně a kolegy, aby se ztišili, protože začíná být hladina hluku neúnosná. Děkuji a omlouvám se za přerušení.

Místopředseda vlády ČR a ministr financí Andrej Babiš: Toto pravidlo bude aplikováno odlišně pro stávající a nová depozita. U stávajících depozit počítá návrh s účinností od 1. ledna 2018, navíc v modifikované podobě, což eliminuje riziko rychlého odlivu prostředků ze sektoru. U nových depozit je účinnost stanovena od 1. července 2015.

Závěrem mi dovolte ještě uvést, že předkládaný materiál může mít marginální dopad na státní rozpočet a ostatní veřejné rozpočty. Možný dopad je dán tím, že členský vklad bude muset nově složit i stát, jeho organizační složky, územně samosprávné celky nebo jiné veřejnoprávní subjekty, pokud zůstanou členy družstevní záložny i po nabytí účinnosti zákona.

Dále jen doplním, že návrh zákona je v souladu s právem Evropské unie a mezinárodními smlouvami, jimiž je Česká republika vázána.

Vážená paní předsedkyně, vážené poslankyně, poslanci, s ohledem na mnou uvedené argumenty vás žádám o projednání předloženého návrhu. Děkuji za pozornost.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji. Návrh jsme v prvém čtení přikázali k projednání rozpočtovému výboru. Usnesení výboru bylo doručeno jako sněmovní tisk 253/1. Prosím, aby se slova ujal zpravodaj rozpočtového výboru pan poslanec Jiří Dolejš. Prosím, pane poslanče, máte slovo.

Poslanec Jiří Dolejš: Děkuji. Kdybych přečetl pouze tři slova z usnesení rozpočtového výboru, moje role by byla velmi jednoduchá, protože navzdory tomu, že jsme tento materiál měli předložený v prvním čtení původně s představou, že ho projednáme podle § 90, a nakonec jsme se rozhodli pro řádné projednání, protože jsem tušili, že to nebude jednoduché a že vzniknou určitá pnutí, tak musím říci, že na jednání rozpočtového výboru nakonec k hlasování nebyla předložena žádná věc, a tudíž výbor schválil tento materiál bez připomínek.

Ale že to nebylo zcela tak jednoduché, dovolím si aspoň malou ochutnávku z diskuse, která tam proběhla, protože pochopitelně se kromě jiného do této diskuse zapojili i zástupci dotčené strany, tedy kampeliček neboli družstevních záložen, kteří, když to shrnu, sice chápou potřebu regulace, ale mají pocit, že nastavení té regulace nepomůže stabilizaci, ale spíše likvidaci. A teď již je samozřejmě na těch důsledcích. Byl tam i přítomen zástupce Fondu pojištění vkladů, který potvrdil to, že sice tam peníze jsou, ale kdyby měl nastat domino efekt, tak bilanční suma tohoto malého segmentu finančního sektoru se v podstatě prakticky rovná penězům, které tam jsou k dispozici. A to nemluvím o citlivosti směrem k střadatelům. Tato debata proběhla, a i když nevedla k žádným konkrétním závěrům, tedy pozměňovacím návrhům, tak je třeba říct, že se hlavně prakticky poměřovala pohledem na dopady, a tam musím říci, že názor dohledové instituce, tedy České národní banky, opřený o určité analýzy a čísla, a názor Asociace družstevních záložen se v tomto ohledu diametrálně lišily.

Zkrátka je otázka, do jaké míry riziko schválení zákona v této podobě je vážné. Tady musím říct zejména směrem k veřejnosti a směrem k střadatelské veřejnosti, musím říct a připomenout, že pro ty, kteří mají klasické a úročené depozitum v nějaké kampeličce, tak pokud je to depozitum do dvou milionů korun, platí na ně klasická garance jako na jakékoli jiné depozitum. Samozřejmě propadnout peklu už může členský podíl, a ten je namnoze velmi malý, a samozřejmě že může do nového režimu spadnout depozitum, které se tzv. překlopí po termínu splatnosti a mělo by se otáčet dál. Ale to už je trošku jiný příběh.

Debata byla částečně o tom, jak lépe nastolit, například jak lépe nastavit termíny účinnosti jednotlivých opatření, ale to už nechci předjímat případné diskusi nebo případným pozměňovacím návrhům, pokud někdo oslyšel volání z této části finančního sektoru.

Tolik k usnesení a k diskusi na rozpočtovém výboru. Děkuji za pozornost.

Místopředsedkyně PSP Jaroslava Jermanová: Děkuji panu zpravodaji a otevírám obecnou rozpravu, do které s přednostním právem mám přihlášeného pana poslance Kalouska. Prosím, aby se připravil pan poslanec Beznoska.

Poslanec Miroslav Kalousek: Děkuji za slovo. Vážené dámy, vážení pánové, když pro nic jiného, tak abych panu poslanci Okamurovi dokázal, že občasné vášnivé spory mezi panem ministrem Babišem a mnou nejsou osobní, že jsou to spory odborné a ideové, tak tady vás chci velmi poprosit o podporu tohoto návrhu. Problém spořitelních a úvěrních družstev byla jednou z velkých potíží bilancí bankovního sektoru v České republice v 90. letech. Podařilo se ji nějakým způsobem za ne malých nákladů vyřešit a od té doby zejména díky monetární bublině a bezprecedentnímu hospodářskému růstu byla situace víceméně stabilizovaná. To platilo do lehmanovské krize.

Po pádu Lehman Brothers, kdy logicky všechny státy měly obavu z toho, že bude run na všechny instituce, kde mají lidé své vklady, tak se dopustily společně - říkám, společně jsme se všichni v Evropské unii dopustili obrovského morálního rizika, kdy jsme opustili spoluúčast a dali jsme stoprocentní garanci. Do té doby totiž platilo, že vklady byly pojištěny, alespoň tedy do 90 %, historicky v kampeličkách dokonce jenom do 80 %, tzn. v případě výplaty z Fondu pojištění vkladů ten vkladatel nesl jisté riziko spoluúčasti alespoň desetiprocentní. V okamžiku, kdy - a to je v podstatě z obecného hlediska ta samá diskuse, kterou jsme tady vedli s panem poslancem Plzákem - jsou tady dvě obrovská rizika, řešíte to větší. Byla tady dluhová krize státu, řešili jsme dluhovou krizi státu a méně hospodářský růst. Tady byla obrovská finanční krize, řešili jsme obrovské riziko paniky veřejnosti a runu na banky a všichni v Evropské unii jsme souhlasili se stoprocentní účastní Fondu pojištění vkladů do určité výše, tzn. s nulovou spoluúčastí. Rozjel se obrovský morální hazard, zejména v sektoru spořitelních a úvěrních družstev, kde do určitého limitu vkladateli může být úplně jedno, jestli kampelička splňuje, nebo nesplňuje nereálné podmínky. On to má stoprocentně pojištěno. A je to stále narůstající tikající bomba v rámci bilance českého retailu, českého bankovního sektoru.

To, co navrhuje pan ministr Babiš a česká vláda, je naprosto racionální opatření, které tu tikající bombu má zkrotit na problém, který když vznikne, bude malý a zvládnutelný. Ale nemůže narůst do obludných rozměrů. Z tohoto hlediska podporuji tento návrh, podporuji zejména onen poměr 1:10, protože poměr 1:10 vrací zpátky 90% spoluúčast, která je klíčová pro to, abychom se nedopouštěli společného morálního rizika. ***

Minulý Nahoru Další