PČR, PS 2013-2017 | 6. schůze
Minulý Dolů Další

(12.30 hodin)
(pokračuje Sobotka)

Jestliže v loňském roce v rámci celé Evropské unie propadlo zhruba 16 miliard korun a z toho v České republice to bylo 10 miliard korun, tak je to velmi neblahý výsledek. A jestliže letos hrozí, že přijdeme nenávratně o 24 miliard korun, pak je to nepochybně alarmující. A vláda se chce soustředit na to, aby odvrátila tato rizika, odvrátila toto nebezpečí a zajistila, že peníze, které čerpáme z Evropské unie, budou využity, ale budou využity efektivně, to znamená na projekty, které do budoucna posílí konkurenceschopnost České republiky, které podpoří podnikání a podpoří tvorbu nových pracovních míst.

Častá otázka, kde na to vezmeme, častá otázka, kde má vláda prostředky na realizování svých rozpočtových priorit, se z velké části dá zodpovědět - chceme efektivně a dobře využít peníze, které budeme masivně dostávat ještě v příští letech jako země, která i v příštích letech bude čistý příjemce prostředků z Evropské unie, a můžeme tedy počítat s tím, že tyto zdroje budou doplňovat zdroje, které má k dispozici náš národní rozpočet.

Chceme v rámci nové hospodářské politiky změnit vztah vlády k investorům. K těm, kteří chtějí investovat. A je jedno, jestli jsou to domácí investoři, nebo jsou to zahraniční investoři. Vláda musí poskytovat kvalitní servis. To, že to nebude jednoduchý boj, ukazuje i situace kolem investice společnosti Amazon, kde vláda velmi intenzivně podporuje samosprávy a snaží se vytvořit podmínky pro to, aby jak samospráva v obci Dobrovíz, tak samospráva ve městě Brno mohla s investicí tohoto typu vyjádřit svůj souhlas. Ale nejde jenom o Amazon, já jsem přesvědčen o tom, že vláda musí velmi aktivně podporovat velké investiční projekty, a to zejména tam, kde máme dlouhodobý problém s vysokou nezaměstnaností, a tam, kde máme už připravené průmyslové zóny napojené na dopravní infrastrukturu.

Proto také jasně říkám, že pokud jde o aktivní politiku státu, pokud jde o politiku CzechInvestu, který se musí vzpamatovat z toho útlumu, ve kterém byl v minulých letech, chceme myslet na Moravskoslezský kraj, chceme myslet na Ústecký kraj, kde jsou dlouhodobě velké strukturální problémy a bohužel nejsou za námi. Řada těch strukturálních problémů dořešena nebyla. Mám na mysli zejména otázku útlumu těžby uhlí v obou těchto regionech a tam musí vláda být dostatečně aktivní.

Když jsem hovořil o investicích, chci také krátce mluvit o exportu. Naše země je exportně orientovaná. Jsme v zásadě exportně orientovaní na země eurozóny a sdílíme s eurozónou její ekonomický osud. V našem zájmu je ale nepochybně diverzifikace exportu, to znamená snaha uspět s naším zbožím a s našimi službami i mimo Evropu na rychle rostoucích trzích. A tam je potřebná dobrá ekonomická diplomacie. Tam je potřebná dobrá koordinace jednotlivých státních institucí, tak aby skončily kompetenční spory a začala intenzivní práce na podpoře našeho exportu, včetně otázky, která s tím souvisí, investic tady v České republice, otázky vízové politiky, abychom zbytečně nebránili možnosti hospodářské spolupráce mezi námi a rychle rostoucími ekonomikami.

To, co vláda může udělat, a to, co je ve skutečnosti jejím důležitým úkolem v rámci hospodářské politiky, je péče o infrastrukturu. Tím vždycky všichni začínají. Říkají stát má základní povinnost starat se o budování infrastruktury a na prvním místě se zmiňuje infrastruktura dopravní.

Vážené poslankyně, vážení poslanci, letošní rok je po řadě let prvním rokem, kdy se nezahajuje výstavba jediného nového úseku dálnice nebo rychlostní komunikace. To není chyba této vlády, která je ve funkci o něco déle než 14 dní. To je problém fungování státu, Ředitelství silnic a dálnic, toho, že se ministři dopravy střídali jako ponožky, že tady není vyhovující legislativa, která by umožňovala stavět klíčové dopravní investice, zajistit standardní fungování státu v této oblasti. Když se podíváte na mapu naší země, podíváte se na to, jak zoufale se nám nedaří propojit se se sousedy, což je základní a logická věc, kterou bychom měli udělat jako vláda, to znamená podpořit trh práce tím, že budeme mít dálniční spojení s Rakouskem, více variant spojení se Slovenskem, spojení s Polskem, s Německem, zoufale se to dlouhé roky nedaří. Vláda se na to musí soustředit, aby to nebyla jenom fráze, abychom neustále jenom neopakovali: ano, dopravní infrastruktura, vláda se o to postará. Nesmí to být jenom fráze. My jsme proto v programovém prohlášení zmínili některé klíčové stavby. Já vím, že mohou vystoupit poslanci a poslankyně z jiných regionů a řeknou: vy jste tam nezmínili náš obchvat, vy jste nezmínili naši rychlostní komunikaci. To neznamená, že by jim vláda nechtěla věnovat pozornost, to ale znamená, že chceme určitou prioritizaci těch investic, a budeme se zejména dívat na to, jak jsou stavby připraveny a co se pro urychlení přípravy dá udělat. Tolik poznámka k dopravní infrastruktuře.

Když mluvím o veřejných investicích, chci také zmínit, že je pro nás důležité investovat do zateplování veřejných budov, energetických úspor firem a domácností a že v tomto vidíme důležitou roli prostředků z operačního programu Životní prostředí.

Vláda chce podpořit vzdělávání. To, co máme na mysli a co velmi často nefunguje, a lidé jsou nespokojeni s tím, jak se utrácejí veřejné peníze, jsou prostředky, které se investují do středního školství, prostředky, které se investují do učňovského školství. Velmi často slyším, a včera jsem to slyšel znovu na debatě s podnikateli, že vláda za peníze daňových poplatníků vychovává budoucí nezaměstnané, že ta struktura oborů neodpovídá potřebám trhu práce. A já si nemyslím, že to je proto, že by to kraje nechtěly. Já si nemyslím, že to je proto, že by to nebylo napsáno ve všech koncepcích, ale nikdy se to nedotáhlo do konce. Myslím si, že Ministerstvo školství v minulých letech trošku hřešilo na to, že se převedla kompetence odpovědnosti za střední školství na kraje, a přestalo krajům v této věci pomáhat, přestalo vést dialog se zaměstnavateli. A to byla chyba. Pokládám za strašně důležité, abychom se podívali na učňovské školství, abychom se podívali na střední školství a propojili je s potřebami trhu práce. Tohle může pomoci.

Další téma, které chci zmínit, je otázka podpory malého a středního podnikání. My jsme přesvědčeni - a myslím si, že nikdo by neměl hrozit živnostníkům tím, že je snad nová vláda chce připravit o daňové paušály, že je snad nová vláda chce zatížit nějakými odvody, které je pošlou na úřady práce. Tak to není. Ale daňové paušály jsou nástrojem snižování administrativního zatížení, neměly by být nástrojem daňové optimalizace, a ony se bohužel tím nástrojem daňové optimalizace trošku staly. Ale rozhodně platí, že vláda nechce komplikovat život malým řemeslníkům, malým živnostníkům, zvyšovat odvody nebo redukovat možnosti výdajových paušálů, a chceme hledat možnosti, jak dále omezovat byrokracii a snižovat administrativní zatížení.

Když mluvím o podnikatelském prostředí a o infrastruktuře, důležitou součástí infrastruktury, která ovlivní budoucí prosperitu a zaměstnanost - a teď ještě stále mluvím o nové hospodářské politice -, je otázka energetické politiky státu. Ty tendence a trendy jsou v programovém prohlášení naznačeny. Vláda se hlásí k potřebě postavit nové jaderné zdroje v naší zemi tak, abychom se po roce 2035 nedostali do pozice země závislé na dovozu, na výrazném masivním dovozu elektrické energie.

Ale to, na čem nám záleží, je otázka cen elektrické energie pro domácnosti, pro lidi a pro firmy. A tady nebudeme rozhodovat sami. Jsme součástí Evropy. A já chci říci, že vláda bude jednat v Evropě tak, abychom z naší země a z Evropy vůbec nevyhnali průmysl. Chci říci, že budeme jednat tak, abychom přirážkami za obnovitelné zdroje dále nezdražovali účty za elektřinu, které platí domácnosti. ***

Minulý Nahoru Další